Справа № 991/1871/22
Провадження 1-кп/991/25/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.09.2022 Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді                         ОСОБА_1 
суддів                                         ОСОБА_2 
        ОСОБА_3 
розглянувши клопотання заставодавця ОСОБА_4 , заставодавця ОСОБА_5 та заставодавця ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді застави у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12018130530000692 від 24.08.2018, за обвинуваченням: 
ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Родинське, Красноармійський (Покровський) р-н, Донецька обл., зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , 
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України,
ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Верхній Сеймчан, Магаданська обл., Російська Федерація, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , та проживає за адресою: АДРЕСА_3 , 
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України,
ОСОБА_9 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Золоте, Луганська обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , та проживає за адресою: АДРЕСА_5 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України,
ОСОБА_10 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_4 у м. Золоте, Луганська обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 , та проживає за адресою: АДРЕСА_7 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України,
ВСТАНОВИВ:
I. Історія провадження
1.1        На розгляді Вищого антикорупційного суду перебувають матеріали зазначеного кримінального провадження, в якому ухвалою суду від 13.06.2022 призначено підготовче судове засідання.
1.2        20.09.2022 від заставодавця  ОСОБА_4 надійшло клопотання, у якому він просив частину застави, внесеної за ОСОБА_7 у розмірі 269 999 грн, повернути йому, а іншу частину у розмірі 30 000 грн – перерахувати на спеціальний рахунок, відкритий Національним банком України для підтримки Збройних Сил України.
1.3        Того ж дня від заставодавця  ОСОБА_5  надійшло аналогічне клопотання про повернення їй частини внесеної за ОСОБА_7  на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.10.2020 застави у розмірі 269 999 грн та перерахунок іншої частини внесеної нею застави у розмірі 30 000 грн для підтримки Збройних Сил України.
1.4        21.09.2022 від заставодавця ОСОБА_6 також надійшло клопотання про повернення частини застави, внесеної нею на користь ОСОБА_7 у розмірі 27 602 грн, та перерахунок іншої її частини у розмірі 3 000 грн на потреби Збройних Сил України. 
Усі клопотання обґрунтовані тим, що 26.11.2020 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.10.2020 за ОСОБА_7 була внесена застава: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у розмірі 299 999 грн кожен, ОСОБА_6 – 30 602 грн. При цьому між заставодавцями та ОСОБА_7 було досягнуто згоди про внесення застави із зобов`язанням останнього забезпечити повернення внесених грошових коштів у строк до 01.08.2021. Враховуючи, що станом на 01.08.2021 і пізніше ОСОБА_7 зазначені кошти не повернув і у зв`язку з військовим вторгненням російської федерації на територію України доходи сімей заставодавців значно зменшились, вони просили суд повернути їм частину внесених ними у якості застави коштів. 
Крім того, у клопотаннях зазначено, що заставодавці та ОСОБА_7 дійшли згоди про перерахунок 10% внесеної застави на потреби Збройних Сил України. Різницю між повернутим розміром застави та перерахованими на користь армії коштами ОСОБА_7 зобов`язався компенсувати заставодавцям за власний рахунок. 
ІІ.        Мотиви та обґрунтування суду
2.1        Проаналізувавши клопотання, які надійшли до суду, колегія суддів дійшла до таких висновків.
2.2        Встановлені судом обставини
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.10.2020 підозрюваному ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 630 600 грн, та покладенням на нього обов`язків, передбачених п. 2, 3, 4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України.
Заставу у розмірі 630 600 грн на депозитний рахунок Державної казначейської служби України у м. Києві було внесено 26.11.2020  ОСОБА_4 , ОСОБА_5 з розрахунку 299 999 грн кожен та ОСОБА_6 у розмірі 30 602 грн. Наведене підтверджується копіями квитанцій № 0.0.1920881690.1, № 0.0.1920897560.1 та № 0.0.1920908463.1, долученими у якості додатків до клопотань (т. 2, а.с. 138, 149, 157).
У подальшому між  ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , з однієї сторони, та ОСОБА_7 , з іншої, виникли цивільно-правові відносини. Зокрема, згідно з розписками, датованими 27.11.2020, ОСОБА_7 зобов`язався повернути заставодавцям внесені ними у рахунок застави грошові кошти до 01.08.2021 (т. 2, а.с. 137, 145, 156).
На теперішній час відносно  ОСОБА_7  продовжує діяти запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 630 600 грн.
2.3        Правове регулювання
Відповідно до приписів п. 9 ч. 2 ст. 131, п. 3 ч. 1 ст. 176, ч. 3, 4 ст. 183 КПК України застава виступає самостійним (основним) або альтернативним запобіжним заходом (заходом забезпечення кримінального провадження).
Під заставою як видом запобіжного заходу розуміється внесення на спеціальний рахунок, визначений у порядку, затвердженому законом, підозрюваним, обвинуваченим або іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) коштів з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.
2.4        Оцінка суду
Як убачається зі змісту клопотань, їх автори порушують перед судом питання про повернення застави, внесеної ними на підставі ухвали слідчого судді, яку обвинувачений   ОСОБА_7  зобов`язався повернути у визначений ними термін. При цьому, з огляду на доводи клопотання, якими вони обґрунтовують свої вимоги, повернення застави вони пов`язують з невиконанням   ОСОБА_7 цивільно-правових зобов`язань і зміною майнового стану заставодавців.
Варто зазначити, що цивільно-правові зобов`язання підозрюваного, пов`язані з відшуканням джерел для внесення застави, не є предметом розгляду суду під час вирішення питання, пов`язаного зі зміною запобіжного заходу. При цьому можливість урахування майнового стану або доходу передбачена п. 7, 11 ч. 1 ст. 178 КПК України тільки щодо підозрюваного/обвинуваченого, а не щодо заставодавців.
Тобто, попри те, що  ОСОБА_4 ,  ОСОБА_5  та  ОСОБА_6 сформулювали як предмет своїх клопотань «повернення застави», фактично вони просять суд скасувати  ОСОБА_7  застосований до нього на підставі ухвали слідчого судді альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.
У цьому контексті слід ураховувати, що згідно з правилами ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого за клопотанням сторони обвинувачення або захисту.
Виходячи з буквального змісту цієї норми, виключно сторона захисту і сторона обвинувачення наділені правом ініціювати розгляд судом питання про зміну, скасування або обрання запобіжного заходу щодо обвинуваченого.
На користь такого висновку також свідчить зміст ст. 184, 200 КПК України, якими передбачено, що клопотання про обрання запобіжного заходу мають право подати виключно слідчий, прокурор, а клопотання про зміну запобіжного заходу ? підозрюваний, обвинувачений, його захисник.
Попри це у п. 19, 25 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено осіб, які є учасниками кримінального провадження.
Окрім учасників кримінального провадження у п. 26 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено також коло учасників судового провадження, до яких законодавцем віднесено у тому числі осіб, за клопотанням або скаргою яких у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюється судове провадження.
Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 182 КПК України заставодавцем є особа, яка внесла заставу за підозрюваного, а згідно з ч. 9 цієї статті ? учасником судового розгляду під час вирішення судом питань, пов`язаних зі зверненням застави в дохід держави.
З цього слідує, що заставодавець є учасником судового провадження у передбачених законом випадках, а саме, під час вирішення питання про звернення застави в дохід держави, однак не входить до кола суб`єктів, наділених правом звернення до суду з клопотанням про обрання, зміну чи скасування запобіжного заходу.
2.5        Висновки
Зважаючи, що випадок звернення до суду з клопотанням про скасування запобіжного заходу неналежним суб`єктом не знаходить чіткої законодавчої регламентації, проте подання клопотання неуповноваженою особою виключає можливість вирішення порушених у ньому питань, колегія суддів дійшла висновку, що у цій ситуації слід керуватись положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України та ухвалити рішення про повернення клопотань у зв`язку з недотриманням вимог ч. 1 ст. 331 КПК України щодо суб`єкта звернення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 182, 314-316, 331, 372, 376 КПК України, колегія суддів,
ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання заставодавців ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді застави – повернути особам, які їх подали.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Вищий антикорупційний суд протягом семи днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий суддя                                                         ОСОБА_1 

Судді                                                                          ОСОБА_2 

        ОСОБА_3