ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/900/22          Суддя (судді) суду 1-ї інстанції: 
          Анжеліка БАБИЧ

ПОСТАНОВА
Іменем України

29 вересня 2022 року          м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого судді          Сорочка Є.О.,
суддів           Лічевецького І.О., 
          Федотова І.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03.09.2022 у справі за адміністративним позовом Виконавчого комітету Лисянської селищної ради Черкаської області до Північного офісу Держаудитслужби, за участі третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Черкасиенергозбут"   про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправним і скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 24.01.2022 за результатом моніторингу процедури закупівлі позивача, предмет закупівлі за кодом ДК «Єдиний закупівельний словник» 021:2015- код 09310000-5 Електрична енергія (Універсальна послуга) за переговорною процедурою в частині неправомірного обрання та застосування процедури закупівлі та ініціювання перед контрагентом розірвання договору відповідно до положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 03.09.2022 позов задоволено.
Відповідач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржуваний висновок є правомірним.
Позивач та третя особа у відзивах на апеляційну скаргу просять відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що jсновним видом діяльності позивача (код ЄДРПОУ 04410982) згідно з даними ЄДРПОУ є « 84.11 Державне управління загального характеру». Позивач є замовником процедури закупівлі 09310000-5 електричної енергії (Універсальної послуги), 1  393  946,19 UAH, 09310000-5, ДК021, 239839 кіловат-година.
Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань третя особа (код ЄДРПОУ 42474208) зареєстрована як юридична особа, основний вид економічної діяльності « 35.14 Торгівля електроенергією».
Позивач 06.01.2022 розмістив на сайті Prozorro оголошення про проведення процедури закупівлі за предметом «ДК 021:2015:09310000-5 Електрична енергія (Універсальна послуга), 239839 кіловат-година, строком поставки 01 січня 2022року 31 грудня 2022року» та про намір укласти договір з ТОВ «Черкасиенергозбут» на суму 1  393  946,19 грн з ПДВ.
Під час тендеру обрав саме переговорну процедуру купівлі вказаної послуги з підстави відсутності конкуренції з технічних причин. В обґрунтуванні на сайті вказав норми: абзац 1 ч.4 ст. 3, ч10 ст.3, ч.1, п.2 ч.2 ст.40 Закону України «Про публічні закупівлі», п.47 ч.1 ст.1, чч.1-2 ст.62, ч.1 ст.63 Закону України «Про ринок електричної енергії», роз`яснення на сайті НКРЕКП від 26.10.2020. Позивач акцентував, що його договірні потужності не перевищують 50кВт та обставину, що універсальну послугу може надати лише постачальник, закріплений на території, а саме ТОВ «Черкасиенергозбут». Також зазначив, що відсутність конкуренції з технічних причин підтверджується чинними нормативно-правовими актами: Закон України «Про ринок електричної енергії», постанова НКРЕКП від 26.10.2018 №1268 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо передачі даних побутових та малих непобутових споживачів постачальнику електричної енергії, на якого відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» покладається виконання функції універсальної послуги на закріпленій території».
Відповідач на підставі наказу від 14.01.2022 №9 розпочав моніторинг вказаної процедури з підстав наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. 
У зв`язку із цим, відповідач надіслав позивачу запити:
- від 14.01.2022 про отримання відомостей на запитання: яким чином та на підставі яких документів здійснено обґрунтування розміру витрат та визначено очікувану вартість у цій закупівлі; з яких підстав умовою для застосування переговорної процедури обрано п.2 ч.2 ст.40 вказаного Закону за умови існування вільного ринку постачальників електроенергії;
- від 17.01.2022 про отримання відомостей на запитання «чи забезпечено оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель», надати таке посилання.
Позивач 18.01.2022 уклав з третьою особою договір про закупівлю електричної енергії від №71131000483 (далі Договір), яким передбачено постачання обсягу фактичного споживання електричної енергії замовнику учасником на умовах універсальної послуги. Предметом є електрична енергія (ДК 021:2015: код 09310000-5 Електрична енергія) замовнику для забезпечення потреб його електроустановок, а замовник оплачує учаснику вартість спожитої електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору. Замовник може використовувати електричну енергію для професійної, господарської, підприємницької та іншої діяльності. (п.2.2 розділу 2 Договору). Відповідно до п.5.3 розділу 5 Договору загальна сума розрахунків за Договором не може перевищувати 1393946,19грн, у т.ч. ПДВ 232  324,36 грн за увесь строк дії Договору. Загальний обсяг споживання електричної енергії замовником за Договором становить 239839 кВт*год.(п.5.4.розділу 5 Договору). Договір укладається на строк, зазначений в комерційній пропозиції, та набирає чинності з моменту його підписання представниками сторін. Сторони керуючись ч.3 ст.631 Цивільного кодексу України домовились, що всі умови Договору регулюють відносини, які виникли між сторонами з 01.01.2022. Дія Договору може продовжуватися на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року в обсязі, що не перевищує 20% загальної суми розрахунків, визначеної в Договорі, якщо видатки на цю мету затверджено в установленому порядку (п.15.1-15.2 розділу 15 Договору).
Згідно з п.15.8 розділу 15 Договору невід`ємною його частиною є: Додаток №1 «Лист-повідомлення до договору про закупівлю електричної енергії», Додаток №2 «Договірні обсяги споживання електричної енергії», Додаток №3 «Комерційна пропозиція Універсальна послуга».
Види об`єктів позивача (замовника) згідно з Додатком №1 до листа-повідомлення такі: 1) селищна рада - Лисянка; 2) вуличне освітлення: ТП-64 «Гетьманський шлях», ТП-60 «Олега Коваля», ТП-56 «Небесної сотні», ТП-57 «Петровського», ТП-55 Тарасова криниця, ЗТП-302 «Мічуріна», ЗТП-65 «пл.Миру», ТП-175 «Ударна», ТП-74 «Комсомольська», ТП-68 « 1-Травня», ТП-10 «Піонерська», ТП-77 «Жовтень», ТП-242 «Комунальна», ТП-29 «Тракторна», ТП-372 «Хімічна», ТП-350 «Бужанська», ТП-21 Чкалова, ТП-57 «Чапаєва», ТП-56 «Ястребцова», ЗТП-111 «Вокзальна», ТП-119 «Садова», ТП-204 «Ворошилова», ТП-54 «Лісова», ТП-265 «Гоголя», ТП-231 «Київська», ТП-353 «Тищика», ТП-274 «Симиренківська», ТП-8, ТП-9, ТП-50, ТП-12, ТП-12, ТП-223, ТП-197, ТП-91, ТП-338, ТП-92, ТП-95, ТП-382, ТП-93, ТП-98, ТП-96, ТП-38, ТП-36, ТП-328, ТП-37, ТП-156, ТП-155, ТП-32, ТП-33, ТП-326, ТП-307, ТП-303, ТП-327, ТП-34, ТП-43, ТП-1, ТП-272, ТП-377, ТП-44, ТП-331, ТП-133, ТП-191, ТП-140, ТП-138, ТП-136, ТП-134, ТП-137, ТП-136, ТП-134, ТП-271, ТП-270, ТП-269, ТП-153, ТП-213, ТП-297, ТП-266, ТП-151, ТП-152, ТП-146, ТП-146, ТП-349, ТП-188, ТП-88, ТП-158, ТП-102, ТП-101, ТП-87, ТП-89, ТП-346, ТП-246, ТП-79, ТП-81, ТП-80, ТП-84, ТП-343, ТП-344, ТП-82, ТП-389, ТП-351, ТП-85, ТП-48, ТП-46, ТП-134, ТП-347; 3)світлофор; 4)дитячий майданчик; 5)млин Дашуківка; 6)сільські ради в селах Дашуківка, Почапинці, Писарівка; 7)нежитлові будівлі (сільради) у селах Будище, Смільчинці, Петрівська Попівка, Боярка, Семенівка, Хижинці, Журжинці, Дібрівка; 8)гуртожиток - Порадівка; 9)свердловина - Боярка; 10)нежитлова будівля (комплекс) Лисянка; 11)нежитлова будівля (гараж) Лисянка; 12)громадський будинок Лисянка.
У відповідь на згадані вище запити відповідача позивач надіслав електронні листи:
- від 19.01.2022 щодо використання примірної Методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затвердженої Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 №275. Кількість електроенергії, що використовує замовник, визначається на підставі фактичного споживання електроенергії в попередньому періоді, але в межах доведених видатків на 2022рік (рішенням сесії від 21.12.2021 відповідно до розрахунку по коду 2273 на оплату електроенергії виділено кошти в сумі 1393947грн). Очікувана вартість предмета закупівлі здійснювалася за регульованими цінами (тарифами) на електроенергію, які розраховуються відповідно до постанови НКРЕКП від 05.10.2018 №1177 та визначена отриманням комерційної пропозиції від ТОВ «Черкасиенергозбут» на січень 2022 року. Щодо обраного виду процедури вказав зазначені вище норми законодавства;
- від 20.01.2022 щодо оприлюднення вказав відповідне посилання з сайту.
Відповідач 24.01.2022 оприлюднив в електронній системі закупівель Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-01-06-000958-с, затверджений заступником начальника управління начальником відділу Мельником С.І.
У п.1 розділу ІІ «Констатуюча частина» Висновку зазначено, що предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, наявність підстав для застосування переговорної процедури закупівлі, повнота відображення інформації про закупівлю, оприлюднення інформації про закупівлю, дотримання вимог законодавства під час укладання договору про закупівлю. Під час моніторингу проаналізовані: річний план позивача на 2022 рік, повідомлення про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури), пояснення замовника, отримані 19.01.2022 та 20.01.2022 в електронній системі закупівель, протокольне рішення уповноваженої особи від 06.01.2022 №3, договір про закупівлю електричної енергії від 18.01.2022 №71131000483, звіт про результати проведення закупівлі.
У п.2 вказаної частини Висновку про наявність або відсутність порушення законодавства спірного рішення зазначено, що за результатами аналізу питання наявності підстав щодо застосування переговорної процедури закупівлі установлено порушення вимог п.2 ч.2 ст.40 Закону України «Про публічні закупівлі», водночас порушень не встановлено за результатами аналізу питань: визначення предмета закупівлі; відображення закупівлі у річному плані; повноти відображення інформації про закупівлю; оприлюднення інформації про закупівлю; дотримання вимог законодавства під час укладання договору про закупівлю.
У пункті 3 зазначеного розділу Висновку з приводу зобов`язання усунути порушення вказано: вжити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема, шляхом ініціювання перед контрагентом розірвання договору відповідно до положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, надалі недопускати таких порушень, та відповідно до ч.8 ст.8 Закону протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Не погодившись з таким висновком, вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з позовом. 
Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що  не надав належних і допустимих доказів, які би свідчили про правомірність прийнятого ним рішення про зобов`язання позивача вжити заходів щодо розірвання укладеного договору публічної закупівлі.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» Державна аудиторська служба України здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі».
Згідно із статтею 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі.
Частиною сьомою статті  8 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Відповідно до частин першої та другої статті 13 згаданого Закону закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.
Як виняток та відповідно до умов, визначених у частині другій статті 40 цього Закону, замовники можуть застосовувати переговорну процедуру закупівлі.
Згідно із пунктом 18 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.
Умови застосування переговорної процедури закупівлі визначені в статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі».
Частиною першою статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі.
Відповідно до пункту 2 частини другої статті Закону України «Про публічні закупівлі» переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі, якщо роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання за наявності одного з таких випадків: <...> відсутність конкуренції з технічних причин, яка має бути документально підтверджена замовником <...>.
Аналіз вищенаведених положень дає підстави для висновку, що переговорна процедура може застосовуватись, окрім іншого, як виняток у разі відсутності конкуренції з технічних причин на відповідному ринку.
Згідно із частинами четвертою-п`ятою цієї ж статті за результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) процедури закупівлі замовник приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю.
Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю обов`язково безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель протягом одного дня після ухвалення рішення.
Як зазначалося, позивачем при закупівлі електричної енергії (універсальна послуга) застосовано переговорну процедуру, оскільки ТОВ «Черкасиенергозбут» на території об`єктів позивача є єдиним постачальником відповідної послуги.
Статтею 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу (п. 30); постачальник універсальної послуги - визначений відповідно до цього Закону електропостачальник, який виконує зобов`язання щодо надання універсальної послуги (п. 67); універсальна послуга - постачання електричної енергії побутовим та малим непобутовим споживачам, що гарантує їхні права бути забезпеченими електричною енергією визначеної якості на умовах, визначених відповідно до цього Закону, на всій території України (п. 93).
Відповідно до пункту 93 частини першої статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» універсальна послуга постачання електричної енергії побутовим та малим непобутовим споживачам, що гарантує їхні права бути забезпеченими електричною енергією визначеної якості на умовах, визначених відповідно до цього Закону, на всій території України.
Згідно із пунктом 42 частини першої статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» малий непобутовий споживач - споживач, який не є побутовим споживачем і купує електричну енергію для власного споживання, електроустановки якого приєднані до електричних мереж з договірною потужністю до 50 кВт.
Як вірно встановлено судом першої інстанції та не спростовано скаржником, дозволена потужність кожної з точок розподілу електричної енергії об`єктів позивача не перевищує 50 кВт.
Враховуючи вищевказане, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що відтак, у розумінні Закону України «Про ринок електричної енергії», позивач відноситься до малих непобутових споживачів та має право бути забезпеченим електричною енергією визначеної якості на умовах, визначених відповідно до статті 63 Закону України «Про ринок електричної енергії», а саме на умовах універсальної послуги.
Згідно Переліку постачальників універсальних послуг на закріпленій території, затвердженого постановою НКРЕКП від 26.10.2018 № 1268 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо передачі даних побутових та малих не побутових споживачів постачальнику електричної енергії, на якого відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» покладається виконання функції універсальної послуги на закріпленій території», ТОВ "Черкасиенергозбут" визначене єдиним постачальником універсальних послуг на території Черкаської області.
Відтак, колегія суддів вважає, що електричну енергію на умовах універсальної послуги на території Черкаської області може бути надано лише одним суб`єктом господарювання постачальником універсальних послуг, а саме ТОВ "Черкасиенергозбут".
Доводи відповідача про те, що ТОВ "Черкасиенергозбут" відсутнє в переліку природних монополій, а тому на території Черкаської області існує конкуренція на ринку постачання електричної енергії, що підтверджується фактами видачі ліцензій на постачання електричної енергії з іншим постачальникам електричної енергії, колегія суддів відхиляє, оскільки за змістом Закону України «Про ринок електричної енергії», електрична енергія може виступати в якості окремого товару або в якості універсальної послуги. У випадку закупівлі електричної енергії як універсальної послуги, що і має місце в даному спорі, замовник має право укласти відповідний договір лише з постачальником універсальної послуги, навіть якщо існують інші постачальники електричної енергії, які не мають статусу постачальника універсальної послуги.
Враховуючи вищевказане, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивач навів пояснення причин застосування ним переговорної процедури та дійшов вірного висновку про можливість закупівлі електричної енергії у єдиного постачальника універсальної послуги на території Черкаської області, що не суперечить приписам Закону України «Про ринок електричної енергії».
Доводи скаржника про те, що позивач мав здійснювати закупівлі окремо електричної енергії та послуги з її розподілу, колегія суддів відхиляє, оскільки в оскаржуваному висновку чітко вказано про відсутність порушень в частині визначення предмету закупівлі.
Безпідставним є послання на передчасність застосування переговорної процедури без проведення відкритих торгів, оскільки норми чинного законодавства за даних обставин не вимагають проведення відкритих торгів перед застосуванням переговорної процедури.
У свою чергу, колегія суддів приймає доводи скаржника про безпідставність посилань позивача та суду першої інстанції на здійснення аналогічної закупівлі універсальних послуг Східним офісом Держаудитслужби, оскільки наведені обставини жодним чином не впливають на предмет спору у даній справі. Водночас, обґрунтованість вказаних доводів не є свідченням помилковості оскаржуваного рішення та не є підставою для відмови у задоволенні позову.
Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення позову, оскільки правомірність оскаржуваного висновку про незаконне застосуванням позивачем переговорної процедури закупівлі не підтвердились у ході судового розгляду.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. 
Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.
Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС).
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення – без змін.
Керуючись статтями 34, 243, 311, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03.09.2022 - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної  скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя          Є.О. Сорочко

Суддя          І.О. Лічевецький

Суддя          І.В. Федотов