П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2022 р.	  м. Одеса	Справа № 490/7192/21	

 	                  Суддя в суді І інстанції Гуденко О.А.                   Рішення суду І інстанції ухвалено у м. Миколаїв 	

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача:                                                  Яковлєва О.В.,
суддів                                                                      Єщенка О.В., Крусяна А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради на рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 12 липня 2022 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом у якому заявлено вимоги Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 02 вересня 2021 року № 67.
Рішенням Центрального районного суду м. Миколаєва від 12 липня 2022 року задоволено позовні вимоги.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням відповідачем подано апеляційну скаргу з якої вбачається про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а тому просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
Вимоги апеляційної скарги обґрунтовано тим, що судом першої інстанції зроблено помилковий висновок про задоволення позовних вимог, так як позивача правомірно притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
В даному випадку, позивачем без поважних причин не виконано вимог припису про усунення порушень містобудівного законодавства.
При цьому, контролюючим органом зазначається, що ним дотримано порядок проведення перевірки позивача, а також направлено на адресу позивача документи, складені за наслідком проведення відповідної перевірки.
Крім того, контролюючий орган вважає, що позивачем не спростовано факту вчинення спірного правопорушення, а також не спростовано правомірність оскаржуваної постанови.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач є власником житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Приписом Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 43 від 30 червня 2021 року зобов`язано до 30 липня 2021 року усунути порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва, шляхом добровільного приведення об`єкту, що перебував самочинній реконструкції.
Наказом Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради № 214 від 02 серпня 2021 року призначено проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва позивача щодо виконання вимог припису № 43 від 30 червня 2021 року, у період з 12 серпня 2021 року по 27 серпня 2021 року.
При цьому, за наслідком перевірки контролюючим органом 27 серпня 2021 року складено акт про невиконання вимог припису про усунення порушень № 43 від 30 червня 2021 року.
Крім того, контролюючим органом 27 серпня 2021 року складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.
Постановою Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради № 67 від 02 вересня 2021 року позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, а також накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу, на суму 6  800,00 грн.
В свою чергу, вважаючи протиправним факт притягнення до адміністративної відповідальності позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
За наслідком встановлених обставин судом першої інстанції зроблено висновок про задоволення позовних вимог, так як контролюючим органом порушено порядок проведення спірного заходу архітектурно-будівельного контрою та встановлену процедуру притягнення особи до адміністративної відповідальності, з чим погоджується колегія суддів, з огляду на наступне.

Так, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до пп. 3 ч. 3 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.
При цьому, Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553.
Згідно п. 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Згідно п. 12 Порядку, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема зобов`язані ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;
Згідно п. 13 Порядку, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зокрема, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Згідно п. 21 Порядку, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 244-6 КУпАП, органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю,- тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Колегією суддів встановлено, що предметом спору у даній справі є перевірка правомірності постанови по справі про адміністративне правопорушення від 02 вересня 2021 року № 67, що винесена Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради.
В даному випадку, контролюючим органом накладено на позивача спірне адміністративне стягнення, так як позивачем не виконано вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 43 від 30 червня 2021 року.
Між тим, як вбачається із тексту зазначеного припису, позивач до 30 липня 2021 року мав привести до первісного стану належний йому об`єкт будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Крім того, як вбачається із тексту зазначеного припису, позивач 30 червня 2021 року відмовився від отримання останнього.
Проте, як вбачається із зібраних матеріалів у справі, а саме довідки Держприкордонслужби № 91-32779/0/15-21 від 30 серпня 2021 року, позивач у період з 15 квітня 2021 року по 24 липня 2021 року знаходився за межами України.
При цьому, з аналізу вищевикладених вимог законодавства та підзаконних нормативно-правових актів вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль має здійснюватися у присутності суб`єкта містобудування.
Крім того, контролюючий орган зобов`язаний ознайомити суб`єкта містобудування з результатами проведеної перевірки.
Тому, колегія суддів вважає, що позивач не міг бути присутнім під час проведення заходу державного архітектурно-будівельного контролю, за наслідком якого видано припис № 43 від 30 червня 2021 року, а як наслідок не міг відмовитись від його отримання у день його видачі.
В даному випадку, вказані обставини свідчать про внесення контролюючим органом до складеного ним документу недостовірної інформації.
При цьому, колегія суддів не приймає посилань контролюючого органу на те, що позивачем отримано копію відповідного припису поштою, як на обставину, що підтверджує правомірність оскаржуваної постанови, так як з наданих доказів відправлення матеріалів перевірки поштою вбачається, що вони отримані позивачем лише 04 серпня 2021 року, тобто після закінчення строку виконання вимог припису.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що у межах спірних правовідносин позивача протиправно притягнуто до адміністративної відповідальності оскаржуваною постановою, так як до закінчення строків виконання вимог зазначеного припису, позивач не знав та не міг знати про його існування, а як наслідок в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.
При цьому, судом першої інстанції при прийнятті рішення порушень матеріального і процесуального права не допущено, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.
Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради – залишити без задоволення, а рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 12 липня 2022 року – без змін.
Судові витрати, а саме сплачений судовий збір за подання апеляційної – покласти на Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 

Головуючий суддя 	 	Яковлєв О.В.	
Судді	    	Єщенко О.В.    Крусян А.В.