Постанова
Іменем України
 
01 грудня 2022 року
м. Київ
 
справа № 824/60/22
провадження № 61-8497ав22
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О.,          Стрільчука В. А.
 
секретар судового засідання - Михнюк В. М.,
 
учасники справи:
заявник (відповідач) - SIA «ZodiakPlus» (Латвійська Республіка),
заінтересована особа (позивач) - державне підприємство«Національна атомна енергогенеруюча компанія «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу «Централізовані закупівлі» ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ» (Україна),
 
за участю:
представника заявника - Кобця Р. Ю.,
представника заінтересованої особи - Мітічкіна А. С.,
 
розглянув у відкритому судовому засіданні у приміщенні Верховного Суду (м. Київ, проспект Повітрофлотський, 28) справу за заявою SIA «ZodiakPlus» про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 23 грудня 2021 року у справі                № 38/2021 за позовом державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу «Централізовані закупівлі» ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ» до SIA «ZodiakPlus» про стягнення штрафу та збитків, за апеляційною скаргою SIA «ZodiakPlus» на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 липня 2022 року в складі судді Мельника Я. С.,
ВСТАНОВИВ:
Описова частина
Короткий зміст вимог
Рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 23 грудня 2021 року у справі № 38/2021 частково задоволено позовні вимоги державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу «Централізовані закупівлі» ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ» (Україна) до SIA «ZodiakPlus» (Латвійська Республіка) та стягнуто з SIA «ZodiakPlus» штраф у сумі 139 080 євро, збитки - 9 872,88 євро та 9 950,26 євро на відшкодування витрат по сплаті арбітражного збору, а всього - 158 903,14 євро.
Не погоджуючись із вказаним рішенням, у червні 2022 року представник SIA «ZodiakPlus» - Кобець Р. Ю. подав заяву про його скасування.
Заява мотивована тим, що арбітражний суд більшістю у складі двох арбітрів дійшов висновку, що SIA «ZodiakPlus» порушило умови контракту, не здійснивши поставку визначеного ним товару в строк до 18 травня 2019 року, та в додатково погоджений строк, а тому має сплатити штраф та відшкодувати збитки завдані непоставкою товару позивачу - державному підприємству «Національна атомна енергогенеруюча компанія «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу «Централізовані закупівлі» ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ».
На думку заявника, це рішення підлягає скасуванню на підставі п.п. «б»    пункту 2 частини другої статті 459 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) як таке, що порушує публічний порядок України, оскільки більшість суддів арбітражного суду при розгляді справи № 38/2021 очевидно неправильно застосували фундаментальні засади національного та міжнародного права про настання відповідальності та свободи договору, що призвело до протиправного позбавлення права власності заявника на відповідні грошові кошти (присудженні до стягнення). Також зазначав, що суд застосував відповідальність до SIA «ZodiakPlus» за непоставку товару у встановлений контрактом строк, тоді як непоставка відбулася не з вини SIA «ZodiakPlus», a з вини покупця (позивача). Саме внаслідок того, що позивач як замовник продукції не виконав своїх договірних зобов`язань, які мали обов`язково передувати відвантаженню продукції, SIA «ZodiakPlus» об`єктивно не могло здійснити поставку в строки, встановлені контрактом (тобто, мало місце прострочення кредитора). При цьому, сторони не погоджували іншого нового строку поставки товару за контрактом.
Короткий зміст ухвали Київського апеляційного суду як суду першої інстанції
Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 липня 2022 року відмовлено у задоволенні заяви SIA «ZodiakPlus» про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від      23 грудня 2021 року у справі № 38/2021. 
Відмовляючи у задоволенні заяви суд першої інстанції вказав, що правильність застосування арбітражним судом норм матеріального права перебуває за межами компетенції суду загальної юрисдикції. Обставини, встановлені оскаржуваним рішенням стосуються виключно договірних правовідносин, які виникли між учасниками цієї справи і не стосуються суспільних, економічних та соціальних основ держави, рішення не спрямоване на зміну чи втручання в публічний порядок, а тому не може вважатися таким, що порушує публічний порядок України. Заявник не довів очевидно неправильне застосування арбітражним судом фундаментальних засад національного та міжнародного права та того, що рішення арбітражного суду впливає на суспільні, економічні та соціальні основи діяльності держави Україна або вказане рішення заподіє шкоду суверенітету чи безпеці держави Україна. 
Отже, оскаржуване рішення не виходить за межі контракту та не суперечить публічному порядку України, а суд загальної юрисдикції не має правових підстав аналізувати правильність застосування арбітражним судом норм матеріального права при вирішенні спору та переглядати спір по суті.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та її доводів
29 серпня 2022 року представник SIA «Zodiak Plus» - Кобець Р. Ю. надіслав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду апеляційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 липня 2022 року. У апеляційній скарзі він просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 26 липня 2022 року та задовольнити його заяву про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 23 грудня 2021 року у справі № 38/2021.
Апеляційну скаргу мотивовано тим, що відповідним рішенням арбітражного суду від 23 грудня 2021 року в справі № 38/2021 порушується публічний порядок України.
Невиконання укладеного між сторонами контракту на поставку товару (оливу турбінну) сталося не з вини відповідача, а позивача. Тобто, мало місце прострочення кредитора. Арбітражний суд неправомірно поклав відповідальність на відповідача за відсутності його вини. Суд безпідставно позбавив відповідача його власності у вигляді присуджених до стягнення коштів (штрафу, збитків, судових витрат); суд у своєму рішенні порушив засади справедливості та свободи договору. Разом із цим, апеляційний суд при розгляді його заяви не врахував висновків, які викладені у постановах Верховного Суду від 18 листопада 2021 року в справі № 824/3021 та від           12 травня 2022 року в справі № 824/245/21.
Надходження апеляційної скарги до Верховного Суду як суду апеляційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 04 жовтня 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника SIA «Zodiak Plus» на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 липня 2022 року. Витребувано з Київського апеляційного суду справу № 824/60/22. 
Матеріали справи № 824/60/22 надійшли до Верховного Суду 03 листопада 2022 року.
Ухвалою Верховного Суду від 10 листопада 2022 року закінчено підготовчі дії у справі та призначено справу до розгляду.
Короткий зміст позиції інших учасників справи
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.
Фактичні обставини справи, встановлені судом
18 лютого 2019 року між державним підприємством«Національна атомна енергогенеруюча компанія «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу «Централізовані закупівлі» ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ» (покупець) та SIA «ZodiakPlus» (постачальник) було укладено контракт № 53-129-01-19-01777.
За цим контрактом SIA «ZodiakPlus» (постачальник) зобов`язувався в порядку i на умовах, визначених у ньому, поставити оливу турбінну (продукція) виробництва ICL IndustrialProducts, США (виробник) для потреб BП «Хмельницька AEC» ДП «HAEK «ЕНЕРГОАТОМ» (кінцевий споживач), а BП «Централізовані закупівлі» ДП «HAEK «Енергоатом» (Покупець) зобов`язувався в порядку i на умовах, визначених контрактом, прийняти i оплатити продукцію (пункт 30.1. рішення арбітражного суду).
Правовою підставою для розгляду справи у Міжнародному комерційному арбітражному суді при Торгово-промисловій палаті України було арбітражне застереження, яке міститься у розділі IX контракту, зокрема, що всі неврегульовані за цим контрактом спори передаються заінтересованою стороною на розгляд Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України у відповідності до Регламенту даного суду з дотриманням претензійного порядку врегулювання спору. Місцезнаходження арбітражного суду - м. Київ, Україна. Право, що підлягає застосуванню - матеріальне право України.
Рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 23 грудня 2021 року у справі № 38/2021 частково задоволено позовні вимоги державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу «Централізовані закупівлі» ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ» (Україна) до SIA «ZodiakPlus» (Латвійська Республіка) та стягнуто з SIA «ZodiakPlus» штраф у сумі 139 080 євро, збитки - 9 872,88 євро та 9 950,26 євро на відшкодування витрат по сплаті арбітражного збору, а всього - 158 903,14 євро.
Мотивувальна частина
Позиція Верховного Суду
Відповідно до частини другої статті 23 ЦПК України справи щодо оспорювання рішень міжнародних комерційних арбітражів розглядаються апеляційними судами як судами першої інстанції за місцезнаходженням арбітражу.
Частиною другою статті 24, частиною другою статті 351 ЦПК України передбачено, що Верховний Суд переглядає в апеляційному порядку судові рішення апеляційних судів, ухвалені ними як судами першої інстанції.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників учасників справи в судовому засіданні, з`ясувавши обставини справи та здійснивши їх перевірку доказами, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу SIA «ZodiakPlus» на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 липня 2022 року необхідно залишити без задоволення.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, і застосовані норми права
Верховний Суд, проаналізувавши вищевказані доводи SIA «ZodiakPlus» щодо порушення арбітражним рішенням публічного порядку України, а також мотиви Київського апеляційного суду щодо їх відхилення, дійшов таких висновків.
Державні суди і міжнародний комерційний арбітраж як юрисдикційні форми захисту цивільних прав є незалежними один від одного. Передумовою цього є визнання обов`язковості арбітражної угоди (стаття 5 Європейської конвенції про зовнішньоторговельний арбітраж, статті 7, 8 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», пункт 6 частини першої статті 257 ЦПК України). 
Водночас арбітражний розгляд справи як інститут приватного вирішення спору не виключає взаємодії із державними судами. Згідно із законодавством України державні суди виконують щодо міжнародного комерційного арбітражу дві функції: функцію сприяння і функцію контролю. Остання передбачає, у тому числі перевірку законності арбітражного рішення, що здійснюється під час розгляду заяви про скасування арбітражного рішення або про визнання і надання дозволу на виконання арбітражного рішення. 
Згідно зі статтею 5 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» з питань, що регулюються цим Законом, ніяке судове втручання не повинно мати місця, крім як у випадках, коли воно передбачено в цьому Законі.
Частиною першою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» встановлено, що оспорювання в суді арбітражного рішення може бути проведено тільки шляхом подання клопотання про скасування згідно з пунктами 2 та 3 цієї статті.
Відповідно до частин другої та четвертої статті 454 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути оспорено в порядку, передбаченому цим розділом, якщо місце арбітражу знаходиться на території України.
Заява про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу подається до апеляційного загального суду за місцезнаходженням арбітражу.
Частиною другою статті 459 ЦПК України та частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» визначено вичерпний перелік підстав, за наявності яких арбітражне рішення може бути скасовано судом. 
Згідно зі статтею 2 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» арбітраж - будь-який арбітраж (третейський суд) незалежно від того, чи утворюється він спеціально для розгляду окремої справи, чи здійснюється постійно діючою арбітражною установою, зокрема Міжнародним комерційним арбітражним судом або Морською арбітражною комісією при Торгово-промисловій палаті України (додатки № 1 і № 2 до цього Закону).
Частиною першою статті 7 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» визначено, що арбітражна угода - це угода сторін про передачу до арбітражу всіх або певних спорів, які виникли або можуть виникнути між ними в зв`язку з будь-якими конкретними правовідносинами, незалежно від того, чи мають вони договірний характер чи ні. Арбітражна угода може бути укладена у вигляді арбітражного застереження в контракті або у вигляді окремої угоди.
За частиною першою статті 20 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» сторони можуть на свій розсуд домовитись про місце арбітражу. У разі відсутності такої домовленості місце арбітражу визначається третейським судом з урахуванням обставин справи, включаючи фактор зручності для сторін.
Частиною першою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» передбачено, що оспорювання в суді арбітражного рішення може бути проведено тільки шляхом подання клопотання про скасування згідно
з пунктами 2 та 3 цієї статті.
Відповідно до статті 459 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасоване судом лише у випадках, передбачених цією статтею, якщо інше не передбачено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або Законом України «Про міжнародний комерційний арбітраж».
Рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо: сторона, що подала заяву про скасування, надасть докази того, що: одна із сторін в арбітражній угоді була недієздатною; або ця угода
є недійсною за законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, а в разі відсутності такої вказівки - за законом України; або її не було належним чином повідомлено про призначення арбітра чи про арбітражний розгляд або з інших поважних причин вона не могла подати свої пояснення; або рішення винесено щодо не передбаченого арбітражною угодою спору або такого, що не підпадає під її умови, або містить постанови з питань, що виходять за межі арбітражної угоди, проте якщо постанови з питань, які охоплюються арбітражною угодою, можуть бути відокремлені від тих, що не охоплюються такою угодою, то може бути скасована тільки та частина арбітражного рішення, яка містить постанови з питань, що не охоплюються арбітражною угодою; або склад міжнародного комерційного арбітражу або арбітражна процедура не відповідали угоді сторін, якщо тільки така угода не суперечить закону, від якого сторони не можуть відступати, або, за відсутності такої угоди, не відповідали закону; або суд визначить, що: відповідно до закону спір, з огляду на його предмет, не може бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу; або арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.
Отже, тягар доведення наявності підстав для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу покладається на сторону, яка звертається із заявою про скасування такого рішення.
Рішення державного суду про скасування арбітражного рішення, як результат розгляду справи про оспорювання цього рішення, може бути винесено лише за наявності (доведеності) однієї з підстав, передбачених частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», частиною другою статті 459 ЦПК України.
Отже, існує вичерпний перелік підстав, за наявності яких арбітражне рішення може бути скасоване. При цьому суд не вправі перевіряти рішення міжнародного арбітражу по суті спору, що відповідає вимогам статті 5 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж».
Звертаючись до суду із заявою про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від від 23 грудня 2021 року у справі № 38/2021 як на підставу скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу SIA «ZodiakPlus» посилалася на те, що оскаржуване арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.
Відповідно до підпункту «б» пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо суд визначить, що арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.
Аналогічне положення містить частина друга статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж».
У пункті 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня
1999 року «Про практику розгляду судами клопотань про визнання 
й виконання рішень іноземних судів та арбітражів і про скасування рішень, постановлених у порядку міжнародного комерційного арбітражу на території України» роз`яснено, що під публічним порядком належить розуміти правопорядок держави, визначальні принципи і засади, які становлять основу існуючого в ній ладу (стосуються її незалежності, цілісності, самостійності й недоторканності, основних конституційних прав, свобод, гарантій тощо).
Стаття 459 ЦПК України не містить визначення того, що розуміється під «публічним порядком».
При визначенні змісту цього поняття варто враховувати рекомендації Асоціації міжнародного права щодо публічного порядку, прийняті у місті Нью-Делі у 2002 році, у яких зазначено, що остаточність арбітражних рішень у міжнародному комерційному арбітражі повинна поважатися за винятком надзвичайних обставин.
Такі надзвичайні обставини існують, якщо визнання або примусове виконання арбітражного рішення буде суперечити міжнародному публічному порядку. Згідно з пунктом 1 (d) цих рекомендацій, міжнародний публічний порядок будь-якої держави включає в себе: (I) фундаментальні принципи, що стосуються справедливості або моралі, які держава бажає захищати, навіть якщо вона не була безпосередньо залучена до участі у спорі;
(Ii) правила, призначені для обслуговування основних політичних, соціальних або економічних інтересів держави, відомі як lois de polis або «правила громадського порядку»; і (Iii) обов`язок держави дотримуватися своїх зобов`язань перед іншими державами або міжнародними організаціями.
Застереження про публічний порядок у загальному вигляді сформульоване
у міжнародних конвенціях. Зокрема, у статті 6 Конвенції ООН про право, що застосовується до міжнародної купівлі-продажу товарів, від 15 червня
1995 року, встановлено, що в кожній із держав, які домовляються, застосування права, визначеного цією Конвенцією, може бути виключено
з мотивів публічного порядку. Таке ж правило встановлене у статті 18 Конвенції ООН про право, що застосовується до договорів міжнародної купівлі-продажу товарів від 22 грудня 1986 року.
Під публічним порядком слід розуміти правопорядок держави, визначені принципи і засади, які становлять основу існуючого у ній ладу (стосуються її незалежності, цілісності, самостійності, недоторканості та основних конституційних прав, свобод, гарантій тощо).
Публічний порядок будь-якої країни включає фундаментальні принципи 
і засади правосуддя, моралі, які держава бажає захистити навіть тоді, коли це не має прямого стосунку до самої держави; правила, які забезпечують фундаментальні політичні, соціальні та економічні інтереси держави (правила про публічний порядок); обов`язок держави з дотримання своїх зобов`язань перед іншими державами та міжнародними організаціями. Це ті незмінні принципи, які виражають стабільність міжнародної системи, у тому числі суверенітет держави, невтручання у внутрішні справи держав, забезпечення територіальної цілісності тощо.
Застереження про порушення публічного порядку як підстава для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу є механізмом, який закріплює пріоритет державних інтересів над приватними, охороняє суспільні відносини від негативних впливів на них.
Тобто правова концепція публічного порядку існує для того, щоб захистити державу від іноземних арбітражних рішень, які порушують чинні в державі фундаментальні принципи справедливості і правосуддя. Ці положення покликані встановити правовий бар`єр на шляху рішень, ухвалених всупереч фундаментальним процесуальним і матеріально-правовим принципам, на яких тримається публічний порядок.
Виходячи з тлумачення норм у розділі VIII ЦПК України та розділу VII Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», під час розгляду справи про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу повноваження національного суду є обмеженими, оскільки національний суд не має повноважень щодо перегляду рішень міжнародного комерційного арбітражу по суті вирішення спору, не може вдаватися в його повну перевірку чи переоцінку.
Доводи SIA «ZodiakPlus» щодо порушення арбітражним рішенням публічного порядку України зводяться до незгоди з правильністю застосування Міжнародним комерційним арбітражним судом при Торгово-промисловій палаті України норм матеріального та процесуального права при вирішенні спору, з правильністю визначення строку виконання зобов`язання та не свідчать про порушення публічного порядку України.
Посилання заявника на істотні, на його думку, порушення матеріальних норм при ухваленні арбітражного рішення, зокрема на помилкове встановлення судом вини відповідача за невиконання контракту та покладення на нього обов`язку відшкодувати завдані збитки та сплатити штраф, не є підставою для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу. 
SIA «ZodiakPlus» не надала доказів на підтвердження того, що рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 23 грудня 2021 року у справі № 38/2021 стосується суспільних, економічних та соціальних основ держави або ж спрямоване на втручання у публічний порядок держави Україна.
Ураховуючи зазначене та правову концепцію публічного порядку, правильним є висновок апеляційного суду про те, що рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 23 грудня 2021 року у справі № 38/2021 є таким, що відповідає публічному порядку України.
Доводи апеляційної скарги про помилковість висновку суду першої інстанції щодо відсутності підстав вважати рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 23 грудня 2021 року у справі № 38/2021 таким, що суперечить публічному порядку України, та неврахування судом висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 18 листопада 2021 року в справі № 824/30/21 та від 12 травня 2022 року в справі № 824/245/21не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду справи, оскільки вони зводяться до помилкового тлумачення заявником поняття «суперечність публічному порядку України». У першій справі Верховний Суд погодився із позицією суду першої інстанції про відсутність підстав для скасування рішення арбітражного суду як такого, що на думку заявника порушувало публічний порядок України, зазначивши, що Київський апеляційний суд дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні такої заяви, проте помилково вважав, що публічний порядок України може бути порушено лише іноземними арбітражними рішеннями та не врахував, що публічний порядок України також може бути порушено і під час застосування національного законодавства арбітражним судом, який розташований в Україні. В другій справі та у справі, яка переглядається, різні предмети заяв, зокрема, у наведеній справі - про визнання та надання дозволу на виконання арбітражного рішення.
Верховний Суд враховує, що будь-яка оцінка судом першої інстанції обставин арбітражного спору, повноти та належності доказів, які були подані сторонами арбітражного розгляду, тощо, означала б неправомірне судове втручання, заборонене статтею 5 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», та порушення принципу юридичної визначеності судового рішення.
З огляду на передбачені статтею 367 ЦПК України межі розгляду справи судом апеляційної інстанції, не заслуговують на увагу доводи заявника, які також зводяться до власного тлумачення норм закону.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржена ухвала постановлена без додержання норм матеріального та процесуального права. У зв`язку з викладеним колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, оскаржену ухвалу - без змін.
Керуючись статтями 24, 263-265, 351, 367, 368, 374, 375, 381-384, 454, 459 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу SIA «ZodiakPlus» залишити без задоволення.
Ухвалу Київського апеляційного суду від 26 липня 2022 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                           В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко

В. А. Стрільчук