Ухвала
12 жовтня 2022 року
м. Київ
 
справа № 363/242/16-ц
 
провадження № 61-15360св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Синельникова Є. В., 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 26 травня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 серпня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним,
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 26 травня 2021 року задоволено. 
Визнано недійсним заповіт від 18 червня 2008 року, складений 
ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_1 , посвідчений секретарем Нижчедубечанської сільської ради Вишгородського району Київської області Березинець Л. М. та зареєстрований в реєстрі за № 515, згідно якого ОСОБА_3 заповів належний йому житловий будинок з надвірними добудовами, що розташований у АДРЕСА_1 , і все своє майно, де б воно 
не було та з чого б воно не складалося, та взагалі все те, що йому належатиме на день його смерті, та те на, що він матиме право за законом, на користь ОСОБА_1 .
Постановою Київського апеляційного суду від 17 серпня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 26 травня 2021 року залишено без змін.
У вересні 2021 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга 
 ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області 
від 26 травня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду 
від 17 серпня 2021 року, в якій заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.
Підставою касаційного оскарження вказаних судових рішень заявник зазначає неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права, порушення норм процесуального права, вказує, щовідсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України).
У жовтні 2021 року матеріали справи надійшли до Верховного Суду.
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, 
що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом 
не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься 
в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто 
не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, 
що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.
Керуючись частиною тринадцять статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Справу за позовом ОСОБА_2 до Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним призначити до розгляду 
в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді                                                                                                      С. Ф. Хопта
 
      О. В. Білоконь
 
      Є. В. Синельников