ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ 
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

26 жовтня 2022 року                                                                                
м. Чернівці
справа № 725/630/22
Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого        Одинака О. О. 
суддів Кулянди М. І., Литвинюк І. М.,
секретар Скулеба А. І.

позивач  ОСОБА_1 
відповідач Акціонерне товариство «Чернівціобленерго»
апеляційна скарга Акціонерного товариства «Чернівціобленерго» на рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 6 липня 2022 року, 
головуючий в суді першої інстанції суддя Галичанський О.І.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
У лютому 2022 року  ОСОБА_1  звернувся  до  суду  з  позовом  до Акціонерного товариства «Чернівціобленерго» (далі - АТ «Чернівціобленерго»), в якому просив визнати недійсним та скасувати рішення комісії, оформлене протоколом №92 від 3 вересня 2021 року засідання комісії по розгляду про порушення ПРРЕЕ №CV0738.
Також позивач просив стягнути з АТ «Чернівціобленерго» на його користь 992 гривні 40 копійок судового збору та 15 000 гривень витрат на правову допомогу.

На обґрунтування позовних вимог зазначив, що 9 квітня 2021 року співробітниками АТ « Чернівціобленерго» було проведено перевірку об`єкту за адресою АДРЕСА_1 , та складено акт про порушення №CV0738, в якому відповідач зазначив, що наче на об`єкті позивача виявлено порушення в частині пошкодження засобів вимірювальної техніки (пошкодження цілісності клемової кришки лічильника) з метою доступу до струмоведучих частин клемної колодки лічильника та інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (підпункт 3 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ). Окрім того відповідачем виявлено самовільне збільшення споживачем приєднаної потужності величини струмоприймачів понад величину визначену умовами договору п.7.6.ПРРЕЕ.
Вважав, що АТ « Чернівціобленерго» не дотрималося наступних вимог ПРРЕЕ при складані вищевказаного акту:
- не підтвердило право осіб на складання акту про порушення №CV0738;
- акт містить неоднозначну інформацію і має подвійне тлумачення, тому складений з порушенням пункту 8.2.5. ПРРЕЕ;
- акт підписаний лише двома уповноваженими особами в порушення вимог пункту 8.2.6. ПРРРЕ.
В обґрунтування позову зазначив, що на адвокатський запит його представника №21/20-1 від 17 грудня 2021 АТ «Чернівціобленерго» надав договір №942 про постачання електричної енергії від 28 квітня 2017 року та копію акту №12600125 про пломбування та відповідальність за збереження засобів обліку та пломб на них від 15 жовтня 2015 року. 
Позивач вказував, що не несе відповідальності за збереження пломб, оскільки вищевказаний акт про пломбування та передачу пломб на зберігання ним не підписувався.
Водночас з акту про порушення неможливо однозначно встановити, яка пломба державної повірки лічильника була порушена.
Зазначив, що відповідно до підпункту 3 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ не доведено відповідачем факту втручання позивачем в роботу лічильника з метою заниження показів приладу обліку. 
Враховуючи наведене вище, вважав, що здійсненні відповідачем нарахування заборгованості підлягають скасуванню.
Короткий зміст рішень суду першої інстанції
Рішенням Першотравневого районного суду міста Чернівці від 6 липня 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено.
Визнано недійсним та скасовано рішення комісії, оформлене протоколом №92 від 3 вересня 2021 року засідання комісії по розгляду про порушення ПРРЕЕ №CV0738.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що наявний в матеріалах справи висновок експерта №ЕД-19/126-21/4562-ТР від 26 липня 2021 року не містить інформації щодо технічного стану та правильності обрахунку лічильником спожитої електроенергії за період з 13 листопада 2020 року по 9 квітня 2021 року згідно п.пп.1 8.4.8 ПРРЕЕ з дня останнього контрольованого огляду засобу комерційного обліку; обсяг споживання необлікованої електроенергії, оскільки він не містить відповідей на питання, що підлягають з`ясуванню для доведення чи спростування вказаного факту.
Відповідачем не надано належних, беззаперечних доказів факту втручання у роботу засобу вимірювання чи вчинення інших дій, які б призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки саме позивачем та його вини у виникненні заборгованості за електроенергію. 
При проведенні експертизи, експертом не зазначено, чи було втручання в роботу лічильника, з метою заниження показів приладу обліку.
Сам факт наявності пошкодження електричного лічильника за відсутності інших обов`язкових елементів (наявність дій, що призводить до викривлення даних обліку електроенергії) не свідчить про несанкціоноване втручання позивача у роботу лічильника.
Відповідачем не було доведено вчинення з боку позивача дій, що призвели до викривлення даних обліку електричної енергії та причинно-наслідкового зв`язку між втручанням в лічильник та діями позивача. 
Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В  апеляційній  скарзі  АТ «Чернівціобленерго» просить  рішення  суду  першої  інстанції скасувати  та  відмовити у задоволенні  позову  в  повному  обсязі. 
Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Апелянт посилається на те, що суд першої інстанції ухвалив рішення з порушенням норм процесуального та матеріального права.
Акт про порушення №CV0738 від 9 квітня 2021 року складено з дотриманням вимог ПРРЕЕ та є належним та допустимим доказом фіксації порушення, вчиненого позивачем.
У матеріалах справи є акт про пломбування та відповідальність за збереження засобів обліку та пломб на них № 12600125 від 15 жовтня 2015 року, відповідно до якого споживач ОСОБА_1 прийняв на відповідальне зберігання лічильник № 0114954 типу НІК 2305 АРП1, який на момент проведення перевірки виявився пошкодженим. Даний акт підписаний споживачем без зауважень, про що свідчить підпис останнього.
Експертним висновком беззаперечно встановлено, що на затискній (клемній) кришці електролічильника наявні пошкодження, які виникли в результаті прикладання до неї зовнішньої механічної дїї, внаслідок чого настало її руйнування.
Отже прослідковується наявність вже одного елементу причинено-наслідкового зв`язку, а саме умисні дії споживача, які полягали у прикладанні механічної дії до затискної (клемної) кришки електролічильника, внаслідок чого настало її руйнування.
Аналізуючи висновок експертного дослідження, чітко прослідковується прямий умисел нанесених пошкоджень позивачем з метою несанкціонованого втручання в засіб розрахункового обліку, адже в даному випадку зафіксований даним дослідженням саме цей варіант пошкодження лічильника та спосіб виконання такого пошкодження надає споживачу доступ до внутрішніх елементів засобу розрахункового обліку з метою реалізації умисного не облікованого споживання електричної енергії. 
У випадку пошкодження позивачем лічильника з необережності, він мав би своєчасно (до виявлення порушення уповноваженими представниками АТ «Чернівціобленерго») письмово повідомити відповідача про нанесення або виявлення таких пошкоджень.
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи
ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , подав відзив на апеляційну скаргу.
Посилається на те, що судове рішення є законним та обґрунтованим, а аргументи апеляційної скарги безпідставними.
АТ «Чернівціобленерго» не доведено, що акт про порушення складено уповноваженими особами, які пройшли відповідне навчання.
У експертному висновку відсутні докази втручання позивача в роботу приладу обліку.
Вказаний висновок спростовує причетність позивача до порушення ПРРЕЕ.
Відповідачем не доведено факт безоблікового споживання електроенергії ОСОБА_1 відповідно до акту про порушення, як того вимагають ПРРЕЕ.
Мотивувальна частина
Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій
Встановлено, що між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 та ПАТ ЕК "Чернівціобленерго" був укладений договір про постачання електричної енергії №942 від 18 квітня 2017 року (а.с. 19-26).
За умовами цього договору оператор системи надає споживачу послуги з розподілу електричної енергії за об`єктом споживача, а споживач оплачує за розподіл електричної енергії та зобов`язується виконувати умови договору, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію внутрішніх електромереж, електроустановок та електроприладів, забезпечувати доступ представникам оператора системи, які пред`явили свої службові посвідчення, до об`єкта для обстеження вузла вимірювання, електроустановок та електропроводки. При цьому, оператор системи має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією, контролювати додержання споживачем вимог ПРРЕЕ, складати акти про невідповідність дій споживача умовам договору та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.
Пунктом 8.6 вказаного вище договору передбачено, що у разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи вартість необлікованої електричної енергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ.
Згідно пункту 8.9 договору у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін у двох примірниках.
9 квітня 2021 року співробітниками АТ « Чернівціобленерго» було проведено перевірку об`єкта позивача за адресою АДРЕСА_1 , та складено акт про порушення №CV0738.
ОСОБА_1 отримав вказані акти, підписав їх і зазначив свої заперечення щодо порушень, визначених в даному акті.
3 вересня 2021 року на підставі акту про порушення комісією АТ «Чернівціобленерго» було прийнято рішення, оформлене протоколом №92, в якому вирішено, що порушення, зафіксоване в акті, відповідає ф.4 пункту 8.4.10 та ф 1.2.3 пункту 8.4.7 ПРРЕЕ за дозволеною потужністю для точки комерційного обліку, яка зазначена в договорі, за період з 13 листопада 2020 року по 9 квітня 2021 року згідно підпункту 1 пункту 8.4.8 ПРРЕЕ з дня останнього контрольованого огляду засобу комерційного обліку. Обсяг споживання необлікованої електроенергії за вказаний період складає 27830 кВт/г загальною вартістю 104 300 гривень 36 копійок, в тому числі ПДВ в розмірі 17383 гривень 44 копійки(а.с.16).
Згідно висновку експертного дослідження №ЕД-19/123-21/4562-ТР від 26 липня 2021 року зазначено наступне:
- на затискній (клемній) кришці електролічильника НІК 2303 АРП1 №01114954 наявні пошкодження, які виникли в результаті прикладання до неї зовнішньої механічної дії, внаслідок якого настало її руйнування – відламані частини затискної (клемної) кришки в місці встановлення пломбувальних гвинтів, наскрізна тріщина нижче лівого пломбувального гвинта, відсутня права частина затискної (клемної) кришки, наявність трьох окремих фрагментів затискної (клемної) кришки;
- затискна (клемна кришка, яка встановлена на електролічильнику НІК 2303 в даному дослідженні не забезпечує запобіганню несанкціонованому втручанню, доступу до елементів або функції настроювання наданого електролічильника. 
Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови
Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково з наступних підстав.
Відповідно до частини першої статті 526 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до частини першої та другої статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.
Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці зокрема є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.
Частиною першою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» (далі- ПРРЕЕ)встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Підпунктом 14 пунктом 1.2.1 частини 1.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії встановлено, що вузол обліку електричної енергії (вузол обліку) - сукупність обладнання та засобів вимірювальної техніки, змонтованих та з`єднаних між собою за встановленою схемою для забезпечення вимірювання та обліку електричної енергії в заданій точці вимірювання. До складу вузла обліку можуть входити лічильники електричної енергії, трансформатори струму, трансформатори напруги, устаткування автоматичного відключення чи обмеження потужності, засоби захисту (автоматичні вимикачі або запобіжники), вторинні кола струм і напруги та інші допоміжні засоби (тестові блоки, перетворювачі імпульсів, блоки живлення, обладнання дистанційної передачі даних тощо).
Відповідно до підпункту 1.2.1 пункту 1.2 розділу І ПРРЕЕ, на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які надаються відповідно до цих правил, Кодексу системи передачі, Кодексу системи розподілу та Кодексу комерційного обліку.
Відповідно до підпункту 5.1.1. пункту 7 ПРРЕЕ, оператор системи має право: на отримання доступу до засобів вимірювальної техніки, систем автоматизованого вимірювання та баз даних результатів такого вимірювання (з метою отримання інформації) для контролю обсягів розподілу електричної енергії та величини потужності.
Крім того, згідно підпункту 5.1.1. пункту 3 ПРРЕЕ, оператор системи має право: проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.
За змістом підпунктів 12, 13 пункту 5.5.5 частини 5.5. Розділу V ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку.
Відповідно до підпункту 1.1.2 ПРРЕЕ, акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.
Згідно з пунктом 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.
Відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів без облікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.
В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Згідно з підпунктами 1 та 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення зокрема таких порушень: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал, або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).
Згідно з пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.
Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.
Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.
У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення.
Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.
У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
Відповідно до вимог статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Статтею 264 ЦПК України визначено питання, які вирішує суд під час ухвалення рішення суду.
Апеляційний суд вважає, що рішення суду першої інстанції не в повній мірі відповідає зазначеним вище вимогам закону.
Задовольняючи позов з підстави не доведення відповідачем належними та допустимими доказами факту втручання у роботу засобу вимірювання чи вчинення інших дій, які б призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки саме позивачем та його вини у виникненні заборгованості за електроенергію, суд першої інстанції не врахував та не дав належної оцінки іншим підставам, якими ОСОБА_1 обґрунтовував свій позов. 
Щодо визнання недійсним та скасування рішення комісії з підстав відсутності у працівників відповідача повноважень на складання акту про порушення
Апеляційний суд вважає необґрунтованим аргумент позивача про наявність підстав для скасування рішення комісії, оформлене протоколом №92 від 3 вересня 2021 року засідання комісії по розгляду про порушення ПРРЕЕ №CV0738, оскільки АТ «Чернівціобленерго» не підтвердило право ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на складання акту про порушення.
Згідно пункту 8.2.5 ПРРЕЕ акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
Отже підтвердженням повноважень інспектора на складання акту є посвідчення працівника.

Як вбачається з матеріалів справи, акт про порушення № СV0738 від 9 квітня 2021 року складено інспекторами служби технічного аудиту АТ «Чернівціобленерго», а саме ОСОБА_7 , Грищенко О. М., Савюком У. У., а також ОСОБА_3 . Їхні повноваження як інспекторів підтверджуються наявними в матеріалах справи посвідченнями № 743/13, № 742/13, 741/13 та № 9. 

Оскільки вказані особи перебувають у трудових відносинах з АТ «Чернівціобленерго», відтак вони наділені усіма правами та обов`язками, передбаченими займаними ними посадами.

Згідно підпункту 2.10 пункту 2, підпункту 3.6 пункту 3 посадової інструкції інспектора служби технічного аудиту АТ «Чернівціобленерго», копія якої міститься в матеріалах справи, передбачено повноваження інспектора служби технічного аудиту на складання акту про порушення ПРРЕЕ. 

Окрім того, згідно підпункту 6.1. пункту 6 посадової інструкції, допуск до самостійної роботи інспектора проводиться після проходження інструктажів, навчання, перевірки знань.

ОСОБА_1 до позовної заяви надано копію наказу АТ «Чернівціобленерго» № 305 від 22 липня 2020 року щодо проведення навчань процедури фіксації порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії, згідно якого було проведено навчання осіб, уповноважених на складання актів про порушення ПРРЕЕ відповідно до розробленої Програми, яка також міститься в матеріалах справи.

Оскільки вказаною посадовою інструкцією передбачено, що особу не може бути допущено до виконання обов`язків інспектора, якщо вона не пройшла відповідні навчання та проходження таких навчань інспекторами Лунгулом Р.О., ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та ОСОБА_3 підтверджується вказаним вище наказом відповідача, підстав вважати, що зазначені інспектора АТ «Чернівціобленерго» не мали права на складання акту про порушення позивачем ПРРЕЕ, у апеляційного суду не має.
Щодо визнання недійсним та скасування рішення комісії з підстав необґрунтованого зазначення в акті про порушення двох порушень ПРРЕЕ
Апеляційний суд вважає необґрунтованим аргумент позивача про наявність підстав для скасування рішення комісії, оформлене протоколом №92 від 3 вересня 2021 року засідання комісії по розгляду про порушення ПРРЕЕ №CV0738, оскільки в акті про порушення працівниками відповідача вказано два порушення, а саме: перше - в частині пошкодження засобів вимірювальної техніки (пошкодження цілісності клемної кришки лічильника) з метою доступу до струмоведучих частин клемної колодки лічильника, інші дії споживача,які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (підпункт 3 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ), та друге - самовільне збільшення приєднаної потужності величини струмоприймачів понад величину визначену умовами договору (пункт 7.6 ПРРЕЕ).
Позивач вважав, що зазначення працівниками відповідача в акті про порушення двох порушень свідчить про те, що такий акт містить неоднозначну інформацію, а отже є можливість подвійного його тлумачення.
Згідно пункту 8.2.5 ПРРЕЕ в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.
З аналізу акту про порушення № CV від 9 квітня 2021 року вбачається, що в ньому зафіксовано факт порушення ОСОБА_1 підпункту 3 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, що свідчить про відсутність підстав для подвійного тлумачення такого порушення та дотримання працівниками АТ «Чернівціобленерго» при складанні вказаного акту вимог ПРРЕЕ.
Щодо визнання недійсним та скасування рішення комісії з підстав порушення вимог ПРРЕЕ під час складання протоколу № 92 від 3 вересня 2021 року
Апеляційний суд вважає необґрунтованим аргумент позивача про наявність підстав для скасування рішення комісії, оформлене протоколом №92 від 3 вересня 2021 року засідання комісії по розгляду про порушення ПРРЕЕ №CV0738, оскільки лише двоє з трьох членів комісії мали повноваження на складення та підписання такого протоколу.
Згідно з розпорядженням Новоселицького району електричних мереж АТ «Чернівціобленерго» № 146 від 16 серпня 2021 року, яке міститься в матеріалах справи, було створено постійно діючу комісію з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ в Новоселицькому РЕМ, до складу якої входять, в тому числі і заступник начальника РЕМ Чолпан В. О., інженер по роботі із споживачами ОСОБА_9 та технік по роботі із споживачами ОСОБА_10 .
Вказане розпорядження незаконним та недійсним не визнавалося.
Саме вказаними вище особами був складений та підписаний протокол № 92 від 3 вересня 2021 року засідання комісії з розгляду акту про порушення № CV0738.
Відповідно до пункту 8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.
Отже вказані працівники відповідача станом на день розгляду акту про порушення № CV0738 були наділені правами на членство у засіданні комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ.
При цьому безпідставним є посилання позивача на розпорядження Новоселицького району електричних мереж АТ «Чернівціобленерго» № 36/1 від 15 лютого 2021 року, яким визначено інший склад комісії по розгляду та визначенню обсягу та вартості спожитої та недорахованої електроенергії по актам про порушення ПРРЕ у складі ОСОБА_11 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
Оскільки розпорядження Новоселицького району електричних мереж АТ «Чернівціобленерго» № 146 від 16 серпня 2021 року було винесено пізніше, аніж розпорядження відповідача № 36/1 від 15 лютого 2021 року, саме комісія у складі ОСОБА_12 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 була уповноважена на розгляд акту про порушення ПРРЕЕ № CV0738 від 9 квітня 2021 року.
Щодо визнання недійсним та скасування рішення комісії з підстав відсутності у позивача обов`язку збереження пломб та засобу обліку
Колегія суддів вважає помилковим аргумент позивача про наявність підстав для скасування рішення комісії, оформлене протоколом №92 від 3 вересня 2021 року засідання комісії по розгляду про порушення ПРРЕЕ №CV0738, оскільки відповідачем не надано доказів на підтвердження прийняття ОСОБА_1 на збереження засобу обліку та пломб.
Відповідно до підпункту 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.
Пунктом 5.5.1 частини 1.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії встановлено, що власники (користувачі) електроустановок, об`єктів або окремих елементів об`єкта, території (приміщення), де встановлені ЗКО, пломби та індикатори впливу (зокрема електричного/магнітного поля) на ЗКО, а також інше обладнання вузлів обліку, відповідають за їх збереження і цілісність (зокрема дотримання обумовлених проєктом параметрів зовнішнього середовища, захист від пошкоджень та зовнішнього втручання) відповідно до акта пломбування (документа, що підтверджує факт пломбування і передачу на збереження ЗКО, установлених пломб та індикаторів).
В матеріалах справи міститься акт про пломбування № 12600125 від 15 жовтня 2015 року, зі змісту якого вбачається, що ОСОБА_1 прийняв на відповідальне зберігання лічильник 0114954 типу НІК 2305 АРП1, який на момент перевірки працівниками відповідача 9 квітня 2021 року об`єкту позивача був пошкоджений.
Вказаний акт підписаний особисто позивачем.
За таких обставин, саме на позивача було покладено обов`язок та відповідальність за збереження та цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб відповідно до акту про пломбування.
Такий висновок апеляційного суду узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом в постанові від 31 серпня 2022 року у справі справа № 643/11540/20.
Щодо визнання недійсним та скасування рішення комісії з підстав недоведення відповідачем факту втручання позивача у роботу засобу обліку
Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем не надано належних та допустимих доказів, які б підтверджувати  факт втручання позивача у роботу засобу вимірювання чи вчинення інших дій, які б призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки.

Відповідно до вимог пункту 8.4.4. ПРРЕЕ факт пошкодження пломбувального матеріалу, факт втручання споживача в роботу засобу вимірювання техніки, факт пошкодження засобу вимірювальної техніки, має бути підтверджено експертизою.
Висновок експертного дослідження №ЕД-19/123-21/4562-ТР від 26 липня 2021 року не містить чіткого висновку про те, що споживач електричної енергії пошкодив прилад обліку, що призвело до зміни показів приладу обліку. Так, даним експертним дослідженням не встановлено факту здійснення споживачем впливу на механізм лічильника (зміну показів приладу обліку) та  не підтверджено факт втручання позивача в параметри розрахункового засобу обліку та зміну його показників.
Суд першої інстанції в своєму рішенні правильно зазначив про те, що сам факт наявності пошкодження електричного лічильника за відсутності інших обов`язкових елементів (наявність дій, що призводить до викривлення даних обліку електроенергії) не свідчить про несанкціоноване втручання позивача у роботу лічильника.
Такий висновок апеляційного суду узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом в постанові від 14 липня 2021 року у справі справа № 753/23566/17.
З урахуванням вказаного, суд першої інстанції, з висновком якого погоджується й суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку про задоволення вимог ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення комісії, оформлене протоколом №92 від 3 вересня 2021 року засідання комісії по розгляду про порушення ПРРЕЕ №CV0738.
Щодо заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , про закриття апеляційного провадження у справі
Колегія суддів вважає помилковим аргумент представника позивача у заяві від 2 вересня 2022 року про те, що подана у цій справі апеляційна скарга АТ «Чернівціобленерго» має бути повернута апелянту, оскільки підписана не уповноваженою особою.
Суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження виявилося, що апеляційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати (пункт 2 частини першої статті 362 ЦПК України).
Оскільки у вказаній справі апеляційне провадження було відкрито 22 серпня 2022 року, вказана заява представника позивача є по суті заявою про закриття апеляційного провадження у справі.

Згідно частини третьої статті 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.
Відповідно до листа Міністерства праці та соціальної політики України від 19 квітня 2011 року № 126/06/186-11 щодо виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника виконання обов`язку тимчасово відсутнього працівника без звільнення працівника від своїх основних обов`язків - це заміна працівника, відсутнього у зв`язку з хворобою, відпусткою (без звільнення від основних трудових обов`язків), коли працівник разом зі своєю основною роботою виконує обов`язки тимчасово відсутнього працівника.
Як видно із апеляційної скарги, вона подана та підписана тимчасово виконуючим обов`язки Голови Правління АТ «Чернівціобленерго» Світайлом П. М., повноваження якого в порядку самопредставництва юридичної особи підтверджуються наказом АТ «Чернівціобленерго» № 64 від 22 липня 2022 року про виконання ним обов`язків Голови Правління на період відпустки такого Голови з 25 липня 2022 року до 8 серпня 2022 року.
Враховуючи наведене вище, підстави для закриття апеляційного провадження у даній справі за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , відсутні.
Такий висновок апеляційного суду узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом в постанові від 29 квітня 2020 року у справі справа № 757/61267/16-ц.
Щодо витрат на правову допомогу в суді апеляційної інстанції
19 жовтня 2022 року  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , звернувся до суду із заявою про стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правову допомогу в апеляційному суді в розмірі 15 000 гривень.
Колегія суддів вважає, що вказана заява не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Згідно з частинами першою, третьою статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до частини першої, пункту 2 частини другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.
Згідно з частиною другою статті 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно                 з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд, відповідно до частини третьої статті 141 ЦПК України, враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.
Відповідно до частин третьої, четвертої статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Частиною п`ятою статті 137 ЦПК встановлено, що у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Згідно з частиною шостою статті 137 ЦПК обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність) або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного до договору (статті 12, 46, 56 ЦПК України). Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови                       у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи                        з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.
Зазначені критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі  і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) зазначено, що «склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення  з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат».
У постанові Верховного Суду від 09 жовтня 2020 року у справі № 509/5043/17 (провадження № 61-5662св20) зазначено, що «на підтвердження понесених витрат на отримання правничої допомоги представник ОСОБА_1 - адвокат Богомазом А. П. надав до суду копію договору про надання професійної правничої допомоги від 02 червня 2020 року № 3/20, копію ордера від 16 червня 2020 року та квитанцію від 2 червня 2020 року на суму 3 000 гривень Водночас представник не надав детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, тому немає підстав для стягнення витрат на правничу допомогу».
У справі, яка переглядається, апеляційний суд встановив, що на підтвердження понесених позивачем витрат на правничу допомогу в суді апеляційної інстанції представник позивача надав суду акт прийому-передачі наданих послуг від 12 вересня 2022 року, де в пункті «детальний опис наданої правової допомоги» зазначено, що це гонорар адвоката у справі № 725/630/22 в апеляційному суді з виконанням процесуальних прав та обов`язків сторони судового процесу, передбачений ЦПК України та розрахунок вартості послуг від 12 вересня 2022 року, де вказано, що така послуга вартує 15 000 гривень.
Крім того, в матеріалах справи наявний договір про надання правової допомоги № 21/20 від 17 грудня 2021 року, укладеним між ОСОБА_1 та адвокатом Рожок Л. П.
Проте позивач не надав суду розрахунків витрат, інших документів, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги.
Інформація, яка міститься в акті прийому-передачі наданих послуг, зокрема перелік наданих послуг та розмір гонорару, не може вважатись тим розрахунком (детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат часу по кожному із видів робіт, необхідних для надання правничої допомоги), подання якого є необхідною умовою для стягнення витрат на професійну правничу допомогу.
Крім того, неподання стороною, на користь якої ухвалено судове рішення, розрахунку (детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат часу по кожному із виду робіт, необхідних для надання правничої допомоги) позбавляє іншу сторону можливості спростовувати ймовірну неспівмірність витрат на професійну правничу допомогу.
При цьому необґрунтованими є доводи представника позивача Рожок Л. П., що сума гонорару, вказана у акті прийому-передачі наданих послуг, є фіксованою сумою, а тому відсутня необхідність в детальному описі всіх наданих нею послуг та здійснених витрат часу по кожному із видів робіт, необхідних для надання правничої допомоги позивачу.
Пунктом 5.1 договору про надання правової допомоги № 21/20 від 17 грудня 2021 року передбачено, що гонорар адвоката визначається на підставі акту наданих послуг.
Отже, виходячи з наведеного вище, саме за результатами наданих адвокатом відповідної кількості послуг і визначається гонорар адвоката.
Умов щодо визначення гонорару адвоката у фіксованій сумі, який не залежить від обсягу послуг та витраченого представником позивача часу, вказаний договір про надання правової допомоги не містить.
Зазначене відповідає правовому висновку Верховного Суду, викладеному в постановах від 28 грудня 2020 року у справі № 640/18402/19 (провадження № К/9901/27657/20), від 31 січня 2022 року у справі № 185/5421/21 та від 23 листопада 2020 року у справі справа № 638/7748/18.
Окрім того, акт прийому-передачі наданих послуг не є тим документом, що підтверджує внесення змін до умов договору про надання правничої допомоги.
За таких обставин апеляційний суд дійшов висновку, що підстав для стягнення витрат на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язаних з розглядом справи в суді апеляційної інстанції, немає.
Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги
Враховуючи наведене вище, суд першої інстанції ухвалив рішення  з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому його мотивувальну частини слід змінити, виклавши її в редакції цієї постанови.
Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 376, 381, 382  ЦПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Чернівціобленерго» задовольнити частково.
Змінити мотивувальну частину рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 6 липня 2022 року, виклавши її в редакції цієї постанови.
В решті рішення залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття.
На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.
Повна постанова складена 28 жовтня 2022 року.

Головуючий                                                 О.О. Одинак 

Судді:                                                          М.І. Кулянда
               
                                                               І.М. Литвинюк