ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 599/1474/17	Головуючий у 1-й інстанції Снігурський В.В. 	
Провадження № 22-ц/817/763/22 	Суддя - доповідач - Храпак Н.М.	
Категорія - 301030600 	  	

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 вересня 2022 року         м. Тернопіль
Тернопільський апеляційний суд в складі: 
головуючого - Храпак Н.М. 
суддів -  Хома М. В., Шевчук Г. М., 
за участю секретаря - Дідух М.Є. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу №599/1474/17 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Зборівського районного суду Тернопільської області від 19 лютого 2019 року, ухвалене суддею Снігурським В.В., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог — Залозецька селищна рада Зборівського району Тернопільської області, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про знесення самочинного будівництва та приведення квартир у попередній стан, -
В С Т А Н О В И В:
у вересні 2017 року  ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до  ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог — Залозецька селищна рада Зборівського району Тернопільської області, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про зобов`язання  ОСОБА_2 припинити проведення будівельних робіт (самочинного будівництва) квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 ; зобов`язання ОСОБА_2 відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом знесення самочинного будівництва в квартирах АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , та приведення їх попереднього стану; судові витрати покласти на відповідача (том 1, а.с. 1-2).
Ухвалою Зборівського районного суду Тернопільської області від 04 січня 2019 року клопотання — задоволено. Провадження у справі в частині позовних вимог щодо зобов`язання відповідача ОСОБА_2 припинити проведення будівельних робіт у квартирах АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , - закрито, у зв`язку із відмовою позивача від позову в цій частині. Залучено до участі в справі, в якості співвідповідача ОСОБА_3 — власника квартири АДРЕСА_3 (том 1, а.с. 181).
В обґрунтування вказаного позову  ОСОБА_1 зазначила, що відповідачі у порушення встановлених будівельних норм і правил, у належних їм квартирах АДРЕСА_1  та АДРЕСА_4  провели добудову другого поверху без її згоди як співвласника багатоквартирного будинку — горища і даху та отримання відповідних дозвільних документів, чим порушили її право на належне використання свого майна — квартири АДРЕСА_5 , що може призвести до руйнування її квартири.
Рішенням Зборівського районного суду Тернопільської області від 19 лютого 2019 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог — Залозецька селищна рада Зборівського району Тернопільської області, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про зобов`язання знести самочинне будівництво та привести квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , до попереднього стану — відмовлено (том 1, а.с. 218-219).
В апеляційній скарзі  ОСОБА_1  просить скасувати рішення Зборівського районного суду Тернопільської області від 19 лютого 2019 року у справі №599/1474/21 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги повністю, зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом знесення самочинного будівництва в квартирах АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , та приведення їх до попереднього стану, посилаючись на те, що воно є незаконним, необґрунтованим, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду обставинам справи, недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими (том 1, а.с. 234-235).
В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначила, що суд першої інстанції при винесені рішення неправомірно послався на те, що ОСОБА_3 здійснював перепланування належної йому квартири на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації, виданої Інспекцією архітектурно-будівельного контролю у Тернопільській області. Згідно листа Управління ДАБІ від 09 січня 2018 року декларація про готовність об`єкта до експлуатації, серії ТП143143301156 від 30 листопада 2014 року (яка зазначена у договорі купівлі-продажу від 01 листопада 2017 року) відсутня у Реєстрі. Також, судом не враховано, як міг проводити будівельні роботи ОСОБА_3 на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації серія ТП143143301156 від 30 листопада 2014 року, коли власником квартири АДРЕСА_3 , він став 01 листопада 2017 року.
Також, факт проведення ОСОБА_2 будівельних робіт у багатоквартирному житловому будинку по  АДРЕСА_6 , підтверджується тим, що протягом 2016-2017 років ОСОБА_1 неодноразово зверталась до правоохоронних органів, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області, органів місцевого самоврядування та виконавчої влади з клопотанням провести перевірку незаконного будівництва за вищевказаною адресою, оскільки згоди як співвласниця будинку не давала.
ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог — Залозецька селищна рада Зборівського району Тернопільської області, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області своїм правом на відзив не скористалися.
У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася. Як вбачається із актового запису про смерть №175 від 11 травня 2022 року, виданого Зборівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Південно-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилися повторно, хоча належним чином були повідомлені про час, дату і місце проведення судового засідання, про що свідчить заява ОСОБА_2 про відкладення слухання справи у зв`язку з перебуванням у відпустці по догляду за дитиною та повідомлення ОСОБА_3 через веб-портал судової влади України.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог — Залозецька селищна рада Зборівського району Тернопільської області в судове засідання повторно не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час, дату і місце проведення судового засідання, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.
Представник Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області також у судове засідання не з`явився, хоча належним чином були повідомлені про час, дату і місце проведення судового засідання, що підтверджується розміщеними оголошеннями про виклик особи зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме на веб-порталі судової влади України.
Відповідно до частини 6 статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.
Згідно з частинами 11-12 статті 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Порядок публікації оголошень на веб-порталі судової влади України визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Таким чином, у відповідності до вимог ч.2 ст.372 ЦПК України — неявка у судове засідання будь-якого учасника процесу за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, тому колегія суддів вважає за можливе розглянути справу у відсутності учасників процесу.
Ознайомившись з матеріалами справи, доводами апеляційної скарги в її межах, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, виходячи з таких мотивів.
Згідно з ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Як вказано в частині третій статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Судом першої інстанції встановлено, що  ОСОБА_1  є власником квартири АДРЕСА_5 . 
ОСОБА_4  є власником квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 39,8 кв.м., житловою площею 26 кв.м. підставі договору купівлі-продажу від 18 грудня 2014 року.
ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_3 , загальною площею 143,4 кв.м., житловою площею 59,4 кв.м., та набув право власності на неї на підставі договору купівлі-продажу квартири від 01 листопада 2017 року, укладеного між ним та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу Терещук Л.І., зареєстрованого в реєстрі за №1076, та підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №102285183 від 01 листопада 2017 року (том 1, а.с. 60-62).
Зі змісту інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №108071205 від 12 грудня 2017 року (том 1, а.с. 179) вбачається, що ОСОБА_3 на дату формування довідки є власником нежитлового приміщення (торгово-офісне приміщення) АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 343201561226. Підставою для реєстрації за ним права власності на вказане приміщення є договір купівлі-продажу від 01 листопада 2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу Терещук Л.І., та декларація про готовність об`єкта до експлуатації ТП141173320817, виданої Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області.
Обидва об`єкта нерухомого майна - квартира  АДРЕСА_1  та приміщення АДРЕСА_3 , мають однакові характеристики та реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна.
ОСОБА_3 вказує, що з 21 серпня 2018 року приміщення №1 за вказаною адресою перебуває у власності ОСОБА_5 , на підтвердження чого надає копію витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №135049406 від 21 серпня 2018 року (том 3, а.с. 27).
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №310362335 від 21 вересня 2022 року вбачається, що 04 грудня 2017 року ОСОБА_6 , Тернопільською міською радою Тернопільської області, індексний номер рішення: 38494965, об`єкт нерухомого майна: квартира, об`єкт житлової нерухомості: змінено на нежитлове приміщення, торгово-офісне приміщення, об`єкт житлової нерухомості, загальна площа: 143,4 кв.м., за адресою: АДРЕСА_7 змінено на АДРЕСА_7 .
В даній інформації в розділі актуальна інформація про право власності, номер запису про право власності/довірчої власності: 27577222, 21 серпня 2018 року вказане приміщення було придбано ОСОБА_5 , форма власності приватна, розмір частки — 1, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 42636114 від 21 серпня 2018 року 11:21:28, підстава для державної реєстрації: договір купівлі-продажу, серія та номер: 3950, виданий 21 серпня 2018 року, приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу Боднарчук О.І.
Отже, ОСОБА_5 , яка є власником нежитлового приміщення загальною площею 143,4 кв.м. за адресою АДРЕСА_6 на час вирішення спору не була залучена у якості співвідповідача в частині зобов`язання відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом знесення самочинного будівництва у квартирі АДРЕСА_3 . 
Позов  ОСОБА_1 був пред`явлений лише до відповідачів — ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , який не є власником квартири АДРЕСА_1 .
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі №372/51/16-ц (провадження №14-511цс18) зроблено правовий висновок про те, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем.
У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.
Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.
Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.
Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц, від 20 червня 2018 року у справі №308/3162/15-ц та у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30 січня 2020 року у справі №509/4966/17.
Тому колегія суддів вважає, що оспорюване рішення не ґрунтується на вимогах закону, оскільки ухвалено без дотримання норм процесуального права з огляду на те, що позов пред`явлений до неналежного відповідача, а в апеляційного суду відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним.
Крім цього, як вбачається із актового запису про смерть №175 від 11 травня 2022 року, виданого Зборівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Південно-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.
Процесуальне правонаступництво — це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.
Таким чином, процесуальне правонаступництво настає в таких випадках: 1) у разі смерті фізичної особи чи припинення юридичної особи; 2) заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні; 3) в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір.
Правонаступництвом у матеріальних правовідносинах є перехід прав або обов`язків їх учасника до іншої особи внаслідок певних юридичних фактів, у результаті яких один з учасників правовідносин вибуває з них і замінюється іншою особою.
Звертаючись до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про зобов`язання відновити становище, яке існувало до порушення шляхом знесення самочинного будівництва в квартирах АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 посилалася на те, що відповідачі у порушення встановлених будівельних норм і правил, у належних їм квартирах АДРЕСА_1  та АДРЕСА_4  провели добудову другого поверху без її згоди як співвласника багатоквартирного будинку.
Відповідно до частини четвертої статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.
Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до статті 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.
Спірні правовідносини щодо знесення самочинного будівництва та приведення квартир у попередній стан, нерозривно пов`язані з особою позивача, а тому, правонаступництво в цьому випадку не допускається.
Аналогічний висновок щодо застосування норми права у спірних правовідносинах викладено в постановах Верховного Суду від 23 вересня 2020 року у справі №521/13728/18, від 22 квітня 2020 року у справі №2-105/06, від 10 травня 2018 року у справі №2-1617/2010, від 21 січня 2021 року у справі №404/7203/17, що свідчить про сталість судової практики.
Відповідно до частини першої статті 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.
У випадку, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі (пункт 7 частини першої статті 255 ЦПК України).
Проте, якщо суд першої інстанції ухвалив законне й обґрунтоване рішення, смерть фізичної особи - сторони у спорі чи припинення юридичної особи - сторони у спорі, що не допускає правонаступництва, після ухвалення такого рішення не може бути підставою для його скасування в апеляційному порядку повністю або частково із закриттям провадження у справі (частина третя статті 377 ЦПК України).
Враховуючи те, що судом першої інстанції ухвалено незаконне рішення з огляду на те, що позов пред`явлений до неналежного відповідача, а в апеляційного суду відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, позовні вимоги про знесення самочинного будівництва та приведення квартир у попередній стан не допускають правонаступництва, тому колегія суддів вважає, що рішення Зборівського районного суду Тернопільської області від 19 лютого 2019 року слід скасувати і провадження у цивільній справі №599/1474/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог — Залозецька селищна рада Зборівського району Тернопільської області, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про знесення самочинного будівництва та приведення квартир у попередній стан — закрити.
Судові витрати за розгляд в апеляційній інстанції покласти на сторони в межах ними понесених.

Керуючись ст.ст.35, 255, 259, 374, 377, 381, 382, 383, 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1  — задовольнити частково.
Рішення Зборівського районного суду Тернопільської області від 19 лютого 2019 року — скасувати.
Провадження у цивільній справі №599/1474/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог — Залозецька селищна рада Зборівського району Тернопільської області, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про знесення самочинного будівництва та приведення квартир у попередній стан — закрити.
Судові витрати за розгляд в апеляційній інстанції покласти на сторони в межах ними понесених.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст судового рішення виготовлений 22 вересня 2022 року.

Головуючий 
Судді