ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" листопада 2022 р.           Справа№ 910/956/22
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Корсака В.А.
суддів:            Євсікова О.О. 
          Ходаківської І.П. 
 
за участю секретаря судового засідання: Заборовської А.О.,
за участю представників згідно протоколу судового засідання,
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз"                                                         
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.06.2022
у справі №910/956/22 (суддя Мельник В.І.)
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз"                                                         
до      Відкритого акціонерного товариство "Меридіан" ім. С.П.Корольова                                                         
про визнання недійсним рішення

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття.

          Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.06.2022 у справі №910/956/22 відкладено розгляд справи №910/956/22 до закінчення воєнного стану чи/або його скасування у встановлений законодавством порядку на всій території України або на території міста Києва.
Суд виходив з того, що місцевий господарський суд в умовах воєнного стану тимчасово обмежений можливостями повністю створити учасникам судового процесу належні умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, визначених процесуальним законодавством, а також забезпечити виконання основних конституційних засад судочинства, зокрема, змагальності сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (п. 3 ч. 2   ст. 129 Конституції України), а також гласності судового процесу та його повне фіксування технічними засобами (п. 6 ч. 2   ст. 129 Конституції України) і відкритість інформації щодо справи (ст.      8 ГПК України).

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

          Не погодившись із вищезазначеною ухвалою, позивач, зазначивши, що даною ухвалою суд фактично зупинив розгляд справи, звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.06.2022 у справі №910/956/22 та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.                  
Підставами для скасування ухвали у справі скаржник зазначає неправильне застосування норм процесуального права, оскільки суд, відклавши розгляд справи на невизначений термін, порушує його право на судовий захист. 
Зокрема, скаржник зазначив, що враховуючи те, що на території України введено воєнний стан, доступ до приміщення Господарського суду міста Києва було відновлено. Апелянт наголосив, що судом також не враховано те, що учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції без присутності в приміщенні суду. Також зазначив, що відклавши розгляд справи до закінчення воєнного стану, суд не навів мотивів об`єктивної неможливості розгляду справи та підстав для відкладення розгляду справи на невизначений термін.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Відповідач не скористався своїм правом згідно ч. 1 ст. 263 ГПК України    та не надав суду письмового відзиву на апеляційну скаргу, що згідно ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.07.2022 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Корсак В.А., судді: Ходаківська І.П., Євсіков О.О.
          Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.07.2022 постановлено витребувати у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/956/22 та невідкладно надіслати їх до Північного апеляційного господарського суду. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою   1   розділу   IV ГПК України, до надходження матеріалів справи №910/956/22. Копію ухвали надіслано суду першої інстанції.         
          Після надходження матеріалів справи, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від      12.10.2022 дану апеляційну скаргу залишено без руху. Роз`яснено скаржнику, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали останній має право усунути недоліки зазначені у її мотивувальній частині, надавши суду відповідні докази.
           26.10.2022, у строк встановлений судом, через відділ документального забезпечення апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про усунення недоліків у відповідності до вищезазначеної ухвали суду, до якої додано платіжне доручення №4 від 21.10.2022 про сплату судового збору у розмірі 3 721,50 грн.   
          Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від   01.11.2022 відкрито апеляційне провадження за даною апеляційною скаргою. Закінчено проведення підготовчих дій та повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 28.11.2022. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 21.11.2022. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв, клопотань, пояснень, доповнень в письмовій формі до 21.11.2022. Постанволено, що явка учасників справи не є обов`язковою.
          Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.11.2022 задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у програмі «EasyCon» у справі №910/956/22 та повідомлено учасників справи про здійснення розгляду справи №910/956/22 в раніше призначеному судовому засіданні 28.11.2022.

          Явка представників сторін.

В судове засідання від 28.11.2022 представник відповідача  не з`явився. Про час та місце судового засідання сторони належним чином повідомлені у відповідності до ст.   120, 242 ГПК України, про що свідчать наявні в матеріалах справи докази. Ухвали суду неодноразово надсилались судом на адреси учасників справи та їх представників.
Суд констатує, що до визначеної дати проведення судового засідання - 28.11.2022 - від учасників справи не надійшло заяв, клопотань пов`язаних з рухом апеляційної скарги, в т.ч. про перерву чи відкладення розгляду справи, що унеможливило б розгляд справи у цьому судовому засіданні.
Беручи до уваги те, що суд апеляційної інстанції не визнавав участь учасників справи обов`язковою, учасники належним чином повідомлені про дату та час судового засідання, а також з метою дотримання принципу розумності строків розгляду справи, необхідності забезпечення захисту життя та здоров`я учасників судового процесу і співробітників суду з урахуванням введенням воєнного стану на території України, з огляду на наявність достатніх у матеріалах справи доказів для вирішення даної справи, колегія суддів дійшла до висновку про можливість здійснення апеляційного перегляду оскарженої ухвали за наявними матеріалами справи.

          Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.          

          У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5   ст. 269 ГПК України   суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
          У відповідності до   ст. 129 Конституції України   та ч. 1   ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог      або      заперечень.
          Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали, дійшов висновку апеляційну скаргу задовольнити, оскаржену ухвалу у даній справі      скасувати, виходячи з наступного.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.

           24.01.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до   Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П. Корольова про визнання недійсним      рішення.
           27.01.2022 ухвалою Господарського суду міста Києва відкрито провадження у справі № 910/956/22 та призначено підготовче засідання на 04.03.2022.
           24.02.2022 Указом президента України №64/2022   введено військовий стан в Україні.
           04.03.2022 розгляд справи не відбувся в зв`язку із військовою агресією російської федерації.
           20.06.2022 ухвалою Господарського суду міста Києва, яку оскаржено в межах цього апеляційного провадження, відкладено розгляд справи №910/956/22 до закінчення воєнного стану чи/або його скасування у встановлений законодавством порядку на всій території України або на території міста Києва.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції щодо можливості оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про відкладення розгляду справи.

Відповідно до вимог процесуального закону за загальним правилом ухвала про відкладення розгляду справи не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення. 
В той же час у даному випадку, колегія доходить висновку, що оскарженою ухвалою суду першої інстанції фактично зупинив провадження у справі без передбачених процесуальним законом підстав, чим порушено право позивача на судовий захист.
У відповідності до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Колегія наголошує, що відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Частина друга цієї статті передбачає, що суд зобов`язаний керуватись завданням господарського судочинства, яке привалює над будь якими іншими міркуваннями у судовому процесі.
Для належного  вирішення питання наявності підстав для  апеляційного оскарження ухвали суду, повязаної із рухом справи, слід враховувати те, якими є фактичні процесуальні наслідки такого рішення  для  учасників справи стосовно реалізації їх прав на судовий захист.
Враховуючи той факт, що у даному випадку суд першої інстанції відклавши розгляд справи до невизначеної дати фактично зупинив розгляд справи без належних та передбачених процесуальним законом підстав, ця ухвала підлягає оскарженню у порядку ст. 255 ГПК України, як ухвала про зупинення провадження у справі.
При цьому, колегія застосовує принцип уникнення надмірного формалізму щодо застосування процесуального закону виходячи з практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати, як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом" (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява №35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява №24003/07, п. 33, 08.12.2016).

Висновки суду апеляційної інстанції.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, дійшла до висновку, що оскаржувана ухвала про відкладення розгляду справи підлягає скасуванню з наступних підстав.
          Підставою для відкладення розгляду справи на невизначений строк, суд першої інстанції зазначив введення воєнного стану на території України,  неможливість здійснення правосуддя та створення учасникам справи належних умов у реалізації їх процесуальних прав та обов`язків.  
          З цього приводу колегія зазначає наступне.           
           24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України №64/2022, який затверджено Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
В подальшому Законами України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ, від 21 квітня 2022 року №2212-ІХ та від 22 травня 2022 року №2263-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затверджено відповідні Укази Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022, від 18 квітня 2022 року №259/2022 та від 17 травня 2022 року №341/2022, якими строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, а потім з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.
Згідно з частиною першою статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
04.03.2022 Верховним Судом на офіційному веб-порталі опубліковано рекомендації щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, за змістом яких учасникам справи, чиї справи, перебувають в провадженні судів, які не припинили здійснювати правосуддя, рекомендовано подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.
Відповідно до статті 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно прийматимуться рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом. Справи, які не є невідкладними, розглядатимуться лише за наявності письмової згоди на це всіх учасників судового провадження. Не можуть бути відкладеними судові засідання, на яких має розглядатися питання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. З метою забезпечення безпеки учасників судових процесів і відвідувачів судів припиняється проведення особистого прийому громадян керівництвом суду й обмежується допуск у судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань. Якщо суд не припинив здійснювати судочинство, учасники судових процесів мають можливість подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.
Отже, в умовах воєнного стану саме задля забезпечення безпеки учасників судових процесів і відвідувачів судів, а також з метою дотримання завдання щодо справедливого та своєчасного розгляду спорів й виникла необхідність скористатися визначеними ГПК України процедурами щодо подання заяв про розгляд справи без участі сторін (в порядку письмового провадження) або відкладення розгляду справи.
За загальним правилом при вирішенні питання щодо можливості відкладення розгляду справи в період дії воєнного стану на підставі поданої учасниками судового процесу заяви суд залежно від інтенсивності бойових дій на певній території, загальної воєнної ситуації як в країні, так і в певному регіоні, де знаходиться суд, або учасник справи (його представник), поведінки суб`єктів владних повноважень, що мають компетенцію в сфері повідомлень щодо ризиків перебування на певній території (об`єкті нерухомості) має дотримуватися балансу між безпекою суддів, працівників апарату, учасників справи та дотриманням процесуальних прав учасників справи і засад судочинства.   
Згідно з частиною 2 статті 12-1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Відтак, органи судової влади здійснюють правосуддя, навіть в умовах воєнного стану.
Незважаючи на відновлення здійснення судочинства судом першої інстанції в умовах воєнного стану, розгляд справи безпідставно відкладено розгляд справи без визначення нової дати слухання у розумний строк. Тим самим суд фактично зупинив розгляд справи.
          Крім того, як вбачається з матеріалів справи, 29.04.2022 позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з клопотанням про повідомлення його про дату та час наступного судового засідання, оскільки у зв`язку з введенням воєнного стану на території України, судове засідання, призначене на 04.03.2022 не відбулось. Позивач зазначив, що бажає бути присутнім у судовому засіданні. Проте, суд першої інстанції не врахував зазначене клопотання та відклав розгляд справи без визначення дати судового засідання, що негативно впливає на право позивача на участь у розгляді справи у розумний строк.
Конституційний Суд України у рішенні від 12 квітня 2012 року №9-рп/2012 наголошував, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права.
          Відповідно до   статті 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ   Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод   та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.
          Пунктом першим  статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
          Так, у рішенні від 08.12.2016 у справі "ТОВ "ФРІДА" проти України" (заява №24003/07) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням. Проте встановлені обмеження не повинні обмежувати доступ, наданий особам, у такий спосіб або такою мірою, що підриватимуть саму суть цього права. Крім того, обмеження буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950, якщо воно не переслідує законну мету, та у разі відсутності розумного пропорційного співвідношення між застосованими засобами та метою, якої прагнуть досягти (рішення від 17.01.2012 у справі "Станев проти Болгарії" (Stanev v. Bulgaria), заява №36760/06).
          У рішенні від 13.01.2000 у справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" та у рішенні від 28.10.1998 у справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.
          Відтак, згідно з практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише формальний, але й фактичний. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви (скарги) або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.
          Отже, суд повинен реалізовувати своє основне завдання, а саме справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення спорів на засадах верховенства права з метою ефективного забезпечення кожному права на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих  Конституцією   і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
          Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції, постановляючи ухвалу про відкладення розгляду справи, розуміючи об`єктивні  обставини щодо можливості сторін прибути до суду в період дії правового режиму воєнного стану, з метою забезпечення права учасників справи брати участь у судовому процесі в режимі відеоконференції, мав вжити процесуальні заходи  задля забезпечення своєчасного та справедливого судового розгляду у розумний строк.
          Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України  суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.   
          Відповідно до ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
          На підставі викладеного оскаржена ухвала підлягає скасуванню.
          За змістом ч. 3 ст. 271 ГПК України  у випадку скасування судом апеляційної інстанції ухвали про зупинення провадження у справі передається на розгляд суду першої інстанції.

          Судові витрати.

          У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського та передачею справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен бути здійснений під час остаточного вирішення справи.

          Керуючись Главою   1   Розділу   IV   Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу задовольнити.
2.  Ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.06.2022 у справі №910/956/22 скасувати.
3. Справу №910/956/22 направити до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

          Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

          Повний текст постанови складено та підписано 09.12.2022. 

Головуючий суддя                                                            В.А. Корсак 

Судді                                                                                О.О. Євсіков

                                                                                І.П. Ходаківська