П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

06 вересня 2022 р.	м.Одеса	Справа № 420/2946/22	
Головуючий в 1 інстанції: Юхтенко Л.Р.
          
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого     судді - Вербицької Н.В.,
                                                  суддів - Джабурії О.В.,
                                                                          - Кравченка К.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 червня 2022 року по справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕДАНТА-АГРО» до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення,

                                                                                                    В С Т А Н О В И Л А :

08 лютого 2022 року товариство з обмеженою відповідальністю «ВЕДАНТА-АГРО» звернулося до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просило:
визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA500100/2022/000007/2 від 16.01.2022; 
визнати протиправним та скасувати картку відмову у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500100/2022/000011 від 16.01.2022, прийняті Одеською митницею, як відокремленим підрозділом Державної митної служби України.
В обґрунтування позовних вимог ТОВ «ВЕДАНТА-АГРО» зазначило, що митниця протиправно, незважаючи на наявність усіх документів, передбачених ст.53 МК України, прийняла рішення про коригування митної вартості. Товариство зазначило, що обставини, на які вказує відповідач в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, жодним чином не спростовують митної вартості, яка зазначена позивачем у поданій митній декларації і не є підставою для здійснення коригування митної вартості.
Відповідач заперечував проти позову, зазначаючи, що  під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів встановлено невідповідність заявленої митної вартості до інформації, яка наявна у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС), АСМО «Інспектор». Відповідач зазначив, що заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що документи, надані декларантом для здійснення митного оформлення та для підтвердження митної вартості містять розбіжності та не містять усіх необхідних відомостей стосовно складових митної вартості. У зв`язку з вищевикладеним Одеською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28 червня 2022 року адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕДАНТА-АГРО» задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення Одеської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів UA500100/2022/000007/2 від 16.01.2022 . 
Визнано протиправною та скасовано картку відмову Одеської митниці Державної митної служби України в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500100/2022/000011 від 16.01.2022 року.
Не погодившись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права, просив рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі. Зокрема, обґрунтовуючи свою позицію, апелянт посилається на доводи, аналогічні викладеним у відзиві на позовну заяву. 
Відповідно п.1 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження. 
Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, враховуючи таке.
Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається наступне.
ТОВ «ВЕДАНТА-АГРО», код ЄДРПОУ 40611066, зареєстровано 30.06.2016, номер запису: 15561020000058997.
Відповідно до витягу з ЄДРПОУ, основним видом діяльності ТОВ «ВЕДАНТА-АГРО» – є 45.11 торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами (а.с.17-21).
05.06.2022 між KOREA MOTORS SP, як продавцем, та ТОВ «ВЕДАНТА-АГРО», як покупцем, укладено контракт № 1205 (а.с.22-25).
Відповідно до п.1.1 Контракту, продавець зобов`язується передати у власність покупцю, а покупець зобов`язується   оплатити та прийняти у власність від продавця транспорті засоби.
Асортимент, кількість, ціна за одиницю, загальна сума, термін оплати та інші умови поставки товару визначаються у специфікаціях, що є невід`ємною частиною даного контакту (п.1.2 Контакту).
Мито, платежі, банківські та інші витрати, пов`язані з виконанням даного контакту на території покупця, здійснюються за рахунок покупця, а на території продавця – продавцем (п.2.2 Контакту).
Оплата кожної партії згідно специфікації товару здійснюється банківським переказом на розрахунковий рахунок продавця. Валюта платежу – долар США. Умови та термін оплати поставки товару визначаються у специфікаціях окремо по кожній партії поставки товару (п.3.1 Контакту).
Продавець постачає покупцю товар на умовах CFR Україна, Чорноморськ, Одеса, Южний (Incoterms-2010) (п.4.1 Контракту).
Разом з товаром продавець подає наступні документи: інвойс, пакувальні листи, BL (коносамент), документ, який посвідчує те, що автомобіль знято з обліку (п.4.3 Контракту).
На виконання умов контакту № 1205 від 05.06.2020,   між сторонами 12.05.2021 укладено специфікацію № 1205/18, відповідно до якої, п. 1 затверджено характеристики, кількість, номенклатура й вартість транспортних засобів, що поставляється відповідно до таблиці, серед яких вказані транспортні засоби, зокрема:
-                  K5, 2017 року виготовлення, шасі (рама) - № НОМЕР_1 , країна виробника – Республіка Корея, вартість – 3800 дол. США;
-                  SANTA FE, 2015 року виготовлення, шасі (рама) - № НОМЕР_2 , країна виробника – Республіка Корея, вартість – 6600 дол. США.
Загальна вартість товару складає – 226250,00 дол. США.
Згідно п.2 – оплата здійснюється в розмірі 100% від загальної вартості, що складає 226250,00 дол. США (а.с.26-28).
Надалі, матеріалами справи підтверджено, що позивачем на виконання умов контракту до митного органу подано електронну митну декларацію № UA500100/2022/001455 від 15.01.2022 (а.с.29-31).
В якості супровідної документації, декларантом надано до митного органу такі документи:
1. Рахунок-фактура № UA-203856 від 27.09.2021;
2. Рахунок-фактура № UA-557698 від 27.09.2021;
3. Коносамент № GMTMASCHR211001 від 09.10.2021;
4. Домашній коносамент № CIGSMACR2110SP01 від 09.10.2021 з додатком;
5. Загальна декларація прибуття № 21UA141001810213Z4 від 25.11.2021;
6.  Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № 2828-202109-002122 від 13.09.2021;
7.  Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 від 13.09.2021;
8.  Висновок № 3073/21 експертного автотоварознавчого дослідження автомобіля від 29.11.2021;
9.  Висновок № 3195/21 експертного автотоварознавчого дослідження автомобіля від 11.12.2021;
10.  Контракт № 1205 від 05.06.2020;
11.  Специфікація № 1205/18 від 12.05.2021 до контракту на поставку транспортних засобів;
12. Лист № 2611/502 від 29.11.2021;
13. Довідка № 2021-36894 від 29.11.2021;
14.  Довідка № 2021-38106 від 13.12.2021;
15. Копія митної декларації країни відправлення 2021163603705 від 28.09.2021;
16.  Копія митної декларації країни відправлення 2021163603707 від 28.09.2021 (а.с.36-57).
15.01.2022 позивачем отримано повідомлення про надання додаткових документів щодо товару за вказаною МД (а.с.32-33), яким позивачу запропоновано надати додаткові документи відповідно переліку, проте останнім 16.01.2022 надіслано лист щодо інформування про ненадання додаткових документів та прохання щодо прийняття відповідного рішення стосовно визначення митної вартості, не чекаючи закінчення терміну згідно ст. 53 п.3 МК України (а.с. 58).
Відповідно до листа KOREA MOTORS SP від 03.02.2022 генеральним директором повідомлено та засвідчено факт 100% оплати вартості зазначеного у специфікації товару в сумі 10400 дол. США до моменту прибуття такого товару а порт поставки (а.с.64).
16.01.2022 від митного органу надійшло повідомлення – консультація, в якому зазначено, що у зв`язку з тим, що декларант не скористався правом на надання додаткових документів, щодо ціни що сплачена, або підлягає сплаті, відповідно до п.1 ст. 55 МК України митну вартість товару, заявленого у МД – буде скориговано (а.с.34-35).
Судом встановлено, що на виконання вимог ст. 54 МК України під час здійснення митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу відповідача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів, декларантом разом з митною декларацією контролюючим органом було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів: UA500100/2022/000007/2 від 16.01.2022, а саме:
1. Згідно з п.3.1 контракту від 05.06.2020 № 1205 та п. 2 специфікації до контакту від 12.05.2021 № 1205/18 оплата здійснюється протягом 180 днів з моменту завантаження товару на борт судна в Південній Кореї в розмірі 100% від загальної вартості, проте документів про оплату до митного оформлення не подано (а.с. 22);
2.  Згідно з контактом від 05.06.2020 № 1205 він набуває чинності з моменту його підписання сторонами, а всі зміни та доповнення до контакту повинні оформлятись в письмовій формі і підписуватись уповноваженими на те особами обох сторін, проте у наданих до митного оформлення документах відсутній такий реквізит як «підпис продавця»;
3.  У домашньому коносаменті від 09.10.2021 № CIGSMACR2110SP01 зазначені умови оплати фрахту «FREIGHT PREPAID», тобто фрахт сплачено в порту відправлення, проте до митного органу не надано документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (а.с. 40);
4.  У наданому до митного оформлення коносаменті від 09.10.2021 № GMTMASCHR211001 додаткові аркуші що містять відомості про оцінювані товари до митного оформлення не подавались (а.с. 39);
5.  У наданому до митного оформлення листі – розпорядженні ТОВ «Старк Ейдженсі» від 29.11.2021 № 2611/501 відсутні відомості щодо оцінюваних товарів (а.с. 52);
6.  Копія свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів та митних декларацій країни відправлення надано без перекладу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування (а.с. 55-56).
З метою забезпечення повноти оподаткування проведено аналіз мережі Інтернет, баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час є вищим: товар 1 – 7500 дол. США (МД від 14.12.2021 № UA500100/2021/215672); товар 2 – 11400 дол. США (МД від 05.01.2022 № UA500100/2022/000377). Враховуючи вищезазначене, митну вартість товару 1 скориговано до рівня 7500 дол. США та товару 2 – скориговано до рівня 11400 дол. США та відповідно до п.3 ст.53 МК України на підтвердження митної вартості декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати додаткові документи (а.с.59-61). 
Оскільки,   в документах, які надані позивачем до Одеської митниці разом з митними деклараціями містились розбіжності та були відсутні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також декларантом не подано витребувані митницею додаткові документи, які підтверджують митну вартість товарів, то зазначені обставини у відповідності до п. 2 ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI стали підставою для прийняття митницею рішень про коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою особою митною вартістю, та у зв`язку з чим, митним органом були видані картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500100/2022/000011 від 16.01.2022 року та роз`яснено вимоги виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення (а.с.62-63).
Не погоджуючись з вищевказаним рішенням про коригування митної вартості товару та карткою відмови, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що митним органом безпідставно зазначено про відсутність відповідних документів та недостатність наданих позивачем документів для визначення митної вартості за першим (основним) методом. Відповідач під час здійснення контролю митної вартості та приймаючи рішення не довів правомірність своїх дій, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правовідносини щодо організації та здійснення митної справи в Україні, економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України врегульовані положеннями Митного кодексу України (далі – МК України).
Згідно ч.1 ст.52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Як встановлено ч.2 ст.52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
За правилами ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення..
Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, визначається ч.2 ст.53 МК України.
Відповідно до вимог ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, перелік яких визначений положеннями даної статті. 
Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст.53 МК України).
Як встановлено ч.1 ст.54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Відповідно до ч.ч.2,3 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55цього Кодексу.
Згідно ч.4 ст.54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною 6 статті 54 МК України визначено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Відповідно до ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
З наведеного вбачається, що митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару. Проте, такою імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів. 
При цьому, в розумінні наведених статей МК України, сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи, зазначені у ч.2 ст.53 МК України, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
В свою чергу, ненаведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом зокрема, у постановах від 23 грудня 2021 року по справі № 200/6508/20-а,  від 22 липня 2021 року (справа № 540/1918/20), від 13 лютого 2020 року (справа №812/1325/17), від 11 лютого 2020 року (справа №520/9544/18), від 12 лютого 2019 року (справа №808/1801/18), від 26 червня 2018 року (справа №814/1996/15), від 22 травня 2018 року (справа №808/178/16), від 23 жовтня 2018 року (справа №820/1761/17), в яких зазначено, що наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. 
Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Матеріали справи підтверджують, що обґрунтовуючи свої сумніви у правильності зазначеної позивачем митної вартості товару заявленому у спірному випадку до декларування, апелянт послався на те, що в поданих декларантом документах, які підтверджують заявлену митну вартість, містяться розбіжності.
Одеська митниця вказує на відсутність доказів оплати протягом 180 днів з моменту завантаження товару на борт судна в Південній Кореї в розмірі 100% від загальної вартості поставленого товару, що було визначено в п. 3.1 контракту №1205 від 05.06.2020 та п.2 специфікації № 1205/18від 05.06.2020.
Проаналізувавши п. 3.1 контракту №1205 та п.2 специфікації № 1205/18, судова колегія не вбачає, що ними встановлювався будь-який строк оплати товару.
Так, пункт 3.1 контракту визначає, що оплата кожної партії товару згідно специфікації товару здійснюється банківським переказом на розрахунковий рахунок продавця. Валюта платежу – долари США. Умови та термін оплати поставки товару визначаються у специфікаціях окремо по кожній партії поставки товару (а.с.22). 
Відповідно до п. 2 специфікації № 1205/18 до контракту на поставку транспортних засобів № 1205 від 05.06.2020– оплата здійснюється в розмірі 100% від загальної вартості, що складає 226250,00 дол. США (а.с. 26-28).
Колегія суддів звертає увагу, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються, у зв`язку з чим відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги під час контролю за митною вартістю.
При цьому, надані до митного органу документи, а саме: контракт №1205 від 05.06.2020, специфікація №1205/18 від 05.06.2020, декларація митної вартості UA500100/2022/001455, інвойси від 27.03.2021 (а.с. 37-38) дають змогу достатнім чином встановити митну вартість поставлених автомобілів.
Крім того, на підтвердження здійснення оплати за товар за МД № UA500100/2021/001455 до суду надано платіжне доручення в іноземній валюті № 95 від 26.08.2021 на суму 50 000,00 дол. США.
Також, на підтвердження факту 100% оплати вартості зазначеного у специфікації № 1205/18товару в сумі 10400 дол. США за МД № UA500100/2021/001455до моменту прибуття такого товару в порт поставки, до суду надано лист KOREA MOTORS SP від 03.02.2022 (а.с.64).
За таких умов, доводи відповідача про відсутність доказів оплати товару згідно специфікації №1205/18 від 12.05.2021, в том числі автомобілів, які декларувались позивачем у митній декларації № UA500100/2021/001455 спростовано в ході розгляду даної справи.
Щодо відсутності «підпису продавця» у наданих до митного оформлення документах, то згідно п. 9.4 контракту №1205 сторони домовились про використання механічного або іншого копіювання, а також про використання факсимільного підпису як засобу підписання цього Контракту. Документи, підписані по факсу, мають юридичну силу.
Факсимільний підпис - це такий вид підпису, що виготовляється за зразком особистого підпису людини, і в подальшому може ставитися на документі у вигляді чорнильного відтиску, замінюючи процедуру підписування від руки.
Судова колегія вважає вірними висновки суду першої інстанції щодо безпідставності посилань відповідача на відсутність такого реквізиту як «підпис продавця», адже використання механічного або іншого копіювання, а також використання факсимільного підпису передбачено Контрактом, підписаним обома сторонами.
Стосовно доводів щодо відсутності відомостей про вартість перевезення оцінюваних товарів, то згідно п. 4.1 контракту №1205 Продавець постачає покупцю товар на умовах CFR Україна, Чорноморськ, Одеса, Южний (Incoterms-2010)
Відповідно до Інкотермс-2010 CFR (CostandFreight (... namedportofdestination))       (... назва порту призначення) термін «вартість і фрахт» означає, що продавець здійснив поставку, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в названий порт призначення, проте, ризик втрати чи пошкодження товару, а також будь які додаткові витрати, які виникають після відвантаження товару, переходять з продавця на покупця.
Разом з товаром продавець подає наступні документи: інвойс, пакувальні листи, BL (коносамент), документ, який посвідчує те, що автомобіль знято з обліку (п.4.3 Контракту).
З огляду на визначені контрактом №1205  та положеннями CFR Інкотермс-2010 умови поставки, всі витрати із завантаження, пакування та транспортування товару вже є включеними продавцем у фактурну вартість товару, оскільки здійснюються на території продавця (п. 2.2 Контракту). 
За таких обставин, вимоги відповідача про необхідність надання декларантом додаткових документів на підтвердження вказаних відомостей є неправомірними, а коригування митної вартості, заявленої товариством, на цій підставі - необґрунтованим.
Посилання митного органу на недоліки поданого коносаменту GMTMASCHR211001 (а.с. 39), а саме відсутність додаткових аркушів з відомостями про оцінювані товари є необґрунтованою, оскільки вони не узгоджуються із вимогами Митного кодексу України, так як безпосередньо не стосуються числових значень та не перешкоджають митному органу встановити заявлену митну вартість імпортованого  товару відповідно до поданих позивачем документам.
Стосовно твердження відповідача, що у наданому до митного оформлення листі – розпорядженні ТОВ «Старк Ейдженсі» від 29.11.2021 № 2611/501 відсутні відомості щодо оцінюваних товарів, то судом першої інстанції вірно визначено їх безпідставними, адже в листі вказано номери шасі № НОМЕР_1 , що відповідає автомобілю KIA K5 та № НОМЕР_4 , що відповідає автомобілю HYUNDAI SANTA FE, відповідно до специфікації № 1205/18 від 12.05.2021.
Відповідно до п.7 Правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України від 17.11.2005 № 1118, власник ТЗ або уповноважена особа, який переміщує ТЗ через митний кордон України, пред`являє його митному органу для проведення митного огляду й подає оригінали та ксерокопії таких документів: що підтверджують право власності на ТЗ або користування ним (у тому числі з правом розпорядження); реєстраційних (технічних) документів на транспортний засіб (якщо він перебував на обліку в реєстраційному органі іноземної держави чи України) з відмітками про зняття транспортного засобу з обліку, якщо такі документи видаються реєстраційним органом; митної декларації - у разі потреби; ВМД ( za140-07, 910а-2007-п ) (у разі транзиту ТЗ, нового або знятого з обліку в реєстраційному органі, через митну територію України); що підтверджують право на надання пільг в оподаткуванні (у разі митного оформлення ТЗ з наданням пільг в оподаткуванні); паспортних документів та інших документів, визначених законодавством України та міжнародними договорами України, що дають право на перетин державного кордону, та/або паспорта громадянина (посвідчення особи з відміткою про місце проживання); посвідки чи іншого документа про постійне (тимчасове) проживання в Україні або за кордоном тощо; довідки про ідентифікаційний номер громадянина (за наявності). У випадках необхідності вирішення питань щодо визначення року виготовлення ТЗ, класифікації ТЗ згідно з УКТЗЕД (2371а-14, 2371б-14, 2371в-14, 2371г-14), митної вартості або порушення справи про порушення митних правил посадова особа митного органу може вимагати деякі чи всі з перелічених документів: митні документи країни придбання ТЗ; сервісну книжку; експертний висновок; фотографії; технічну документацію.
Отже, під час митного оформлення транспортних засобів документами, які обов`язково подаються, є також реєстраційні (технічні) документи на транспортний засіб (якщо він перебував на обліку в реєстраційному органі іноземної держави чи України) з відмітками про зняття транспортного засобу з обліку, якщо такі документи видаються реєстраційним органом.
Позивачем під час митного оформлення автомобілів за митною декларацією №UA500100/2021/001455 подано копії свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів та митних декларацій країни відправлення корейською мовою без їх офіційного перекладу українською, що ним не заперечується.
Разом з тим, надані документи дають змогу встановити інформацію щодо імпортованих автомобілів та підтвердити числові значення складових їх митної вартості, яку можливо ідентифікувати і без перекладу на  українську  мову (а.с. 42-43, 55-56).
Надані позивачем документи в цілому кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про  товар  та його ціну, а отже у сукупності ті  відомості,  які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
Щодо застосування Генеральної угоди з тарифів і торгівлі, то відповідно до положень Митного кодексу України це можливо лише у разі, коли митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідач визначив митну вартість товару позивача за шостим (резервним) методом (стаття 64 МК України).
Відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598 «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору», митницею при визначенні митної вартості товарів у Графі 33 зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Колегія суддів звертає увагу на висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 02 березня 2021 рокуу справі № 380/842/20, від 12 липня 2022 року у справі № 814/2172/16, відповідно до яких формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.
З оскаржуваного рішення вбачається, що в якості джерела інформації стосовно визначення митної вартості обрано стосовно:
товару №1- 7500дол. США (МД від 14.12.2021 №UA500100/2021/215672);
товару №2 – 11400 дол. США (МД від 05.01.2022 №UA500100/2022/000377).
Разом з тим, відповідачем не надано суду для дослідження вищезазначені митні декларації, в зв`язку з чим неможливо порівняти умови поставки товару, код та країну походження товару тощо.
Судова колегія зазначає, що  наявність у базі даних митного органу інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначення за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), що само по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів.
За таких обставин, під час розгляду справи відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами про наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за цей товар.
Вищевказане свідчить, що правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не були спростовані відповідачем.
За встановлених судом обставин, митний орган фактично залишив поза увагою документи, надані представником позивача для митного оформлення товару. При цьому досліджені судом документи, які містяться в матеріалах справи, є належними та в повній мірі відповідають вимогам МК України до документів, які підтверджують митну вартість товарів, однак останні не спростовані митним органом, а тому відповідачем безпідставно застосовано інший   метод визначення   митної вартості у спірному рішенні про коригування   митної вартості   товарів№ UA500100/2022/000007/2 від 16.01.2022.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі.
Слід зазначити, що апелянтом не заявлено жодних доводів щодо обставин стягнення на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу, а тому судова колегія не вважає за необхідне надавати оцінку рішенню суду в цій частині.
Судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно та у достатньому обсязі встановив обставини справи, і ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст.316 КАС України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. 
Підстав для скасування чи зміни постанови суду першої інстанції колегія суддів не вбачає, а доводи апеляційної скарги вважає такими, що висновків суду не спростовують.
Оскільки ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 29.08.2022 апелянту відстрочено сплату судового збору до ухвалення рішення по справі, судовий збір у розмірі 2977,20 грн підлягає стягненню з апелянта.
Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 320, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, - залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 червня 2022 року– залишити без змін.
Стягнути з Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (код ЄДРПОУ ВП: 44005631) до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір за подачу апеляційної скарги   у розмірі 2977,20 (дві тисячі дев`ятсот сімдесят сім) грн (двадцять) коп.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий:                                                                                 Н.В.Вербицька

Суддя:                                                                                 О.В. Джабурія

Суддя:                                                                                          К.В. Кравченко