ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
31 серпня 2022 року           справа №200/10679/21 

м.Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії: судді-доповідача Казначеєва Е.Г., суддів Гайдара А.В., Компанієць І.Д., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Західного офісу Держаудитслужби на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 серпня 2021 р. у справі № 200/10679/21 (головуючий І інстанції Смагар С.В.)  за позовом  Державного підприємства "Селидіввугілля" до Західного офісу Держаудитслужби, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю “Шахта 1-3 “Новогродівська” про визнання протиправним та скасування висновку,-

                                                          ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Селидіввугілля» (далі – позивач, ДП «Селидіввугілля») звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Західного офісу Держаудитслужби (далі – відповідач, Держаудитслужба), третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю “Шахта 1-3 “Новогродівська” про визнання протиправним та скасування висновку від 11 серпня 2021 року № UA-М-2021-07-23-000006.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 10 серпня 2021 року позов задоволено, а саме суд: визнав протиправним та скасував висновок Західного офісу державної аудиторської служби  про результати моніторингу процедури закупівлі від 11 серпня 2021 року № UA-М-2021-07-23-000006; стягнув з Західного офісу державної аудиторської служби  за рахунок бюджетних асигнувань на користь Державного підприємства «Селидіввугілля»  судовий збір у сумі 2270 грн. 00 коп.
Відповідач, не погодившись з рішенням звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що стаття 17 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлює обов`язок для Переможця надання визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини 1 та частиною 2 цієї статті документів. Переможцем торгів ТОВ «Шахта 1-3 «Новогродівська» у порушення частини 6 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» у визначений Законом термін не надано Замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 8 частини 1 статті 17 вказаного Закону.
Також, ТОВ «Шахта 1 -3 «Новогродівська»  у тендерній пропозиції переможця закупівлі містяться певні електронні документи, які підтверджують, відсутність підстав передбачених пунктом 12 частини 1 та частиною 2 статті 1 7 Закону та завантажені учасником для виконання вимог Додатку 3 тендерної документації. Проте, дані документи були завантаженні ТОВ «Шахта 1-3 «Новогродівська», як учасником процедури закупівлі.
Апелянт зазначає, що факт попереднього оприлюднення певних документів учасником процедури закупівлі не звільняє переможця процедури закупівлі від обов`язку, встановленого імперативною нормою Закону, оприлюднити відповідні документи у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.
Апелянт вказує на помилковість та невідповідність вимог закону висновку суду першої інстанції, що ТОВ «Шахта 1 -3 «Новогродівська» після оголошення його переможцем закупівлі пе повинно було завантажувати в електронну систему закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав передбачених пунктами 2, 3, 8 частини 1 статті 17 Закону
Враховуючи дистанційний режим роботи суддів та працівників апарату Першого апеляційного адміністративного суду з часу введення на території України правового режиму воєнного стану, з метою збереження життя та здоров`я, а також забезпечення безпеки суддів та працівників апарату суду, дане судове рішення прийнято колегією суддів за умови наявної можливості доступу колегії суддів до матеріалів адміністративної справи. 
Відповідно до частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.
Державне підприємство «Селидіввугілля», зареєстроване за кодом ЄДРПОУ 33426253, юридична адреса: 85400, Донецька область, м. Селидове, вул. К. Маркса, 41.
18 березня 2021 року Державним підприємством «Селидіввугілля» в електронній системі закупівель «Prozorro», через електронний майданчик «E-tender», була оголошена публічна закупівля вугілля кам`яне марки Г(Г1) (0-200) для потреб ВП «Шахта 1-3 «Новогродівська» за кодом ЄЗС ДК 021:2015 - 09110000-3 «Тверде паливо», номер оголошення UА-2021-03-18- 001702-с, у формі відкритих торгів з орієнтовною вартістю 3960000 грн.
За результатами проведеного електронного аукціону переможцем закупівлі було визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «Шахта 1-3 «Новогродівська» (код ЄДРПОУ 37909199).
23 квітня 2021 року між Державним підприємством «Селидіввугілля» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Шахта 1-3 «Новогродівська» був укладений договір поставки № Т 1/20-2021.
23 липня 2021 року в електронній системі закупівель «Prozorro» на сторінці закупівлі була опублікована інформація про початок проведення з 23.07.2021 Західним офісом Держаудитслужби на підставі наказу начальника Західного офісу Держаудитслужби від 23 липня 2021року № 464, відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», статті 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», доручення Держаудитслужби України № 003100-18/7042-2021 від 7 червня 2021 року, моніторингу UА-М-2021-07-23-000006 процедури закупівлі ЄЗС ДК 021:2015 - 09110000-3 «Тверде паливо» вугілля кам`яне марки Г(Г1) (0-200), оголошеної Державним підприємством «Селидіввугілля» в електронній системі закупівель за номером UА-2021-03-18-001702-С.
11 серпня 2021 року в електронній системі закупівель був опублікований висновок про результати моніторингу закупівлі ID: UА-2021-03-18-001702-с, ДК 021:2015 - 09110000-3 «Тверде паливо» вугілля кам`яне марки Г(Г1) (0-200).
Згідно з п.1 Розділу II «Констатуюча частина» висновку встановлено, що за результатами моніторингу питання правильності заповнення форм документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, встановлено, що Замовником на порушення вимог пункту 3 частини 2 статті 21 Закону в оголошенні про проведення відкритих торгів не зазначено інформацію щодо місця поставки товарів. Як наслідок, на порушення вимог пункту 3 частини 2 статті 33 Закону у повідомленні про намір укласти договір не зазначено місце поставки товарів; за результатами моніторингу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Шахта 1-3 «Новогродівська», визначення вказаного учасника переможцем тендеру та укладення з ним договору встановлено, що переможцем закупівлі в порушення вимог частини 6 статті 17 Закону у визначений Законом термін не надано Замовнику, шляхом їх оприлюднення в електронній системі закупівель, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2,3,8,12 частини першої та частиною другою статті 17 Закону.
Згідно п. 2 Розділу II «Констатуюча частина» висновку за результатами питання правильності заповнення форм документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, встановлено порушення вимог пункту 3 частини 2 статті 21 Закону, а також вимог пункту 3 частини 2 статті 33 Закону, за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Шахта 1-3 «Новогродівська», визначення вказаного учасника переможцем тендеру та укладення з ним договору встановлено порушення вимог пункту 3 частини 1 статті 31 та частини 7 статті 33 Закону.
Відповідно до п. 3 Розділу II «Констатуюча частина» висновку з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель на Державне підприємство «Селидіввугілля» покладався обов`язок здійснити заходи щодо усунення порушень вимог пункту 3 частини 1 статті 31 та частини 7 статті 33 Закону, шляхом письмового звернення у встановленому законодавством порядку до ТОВ «Шахта 1-3 «Новогродівська» щодо розірвання укладеного за результатами тендеру договору з дотриманням норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновок відповідача про порушення позивачем  вимог законодавства  є необґрунтованими та не відповідають вимогам законодавства.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженимпостановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 року(далі - Положення), визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення, держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
На підставі пункту 7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом № 2939.
Відповідно до статті 1 Закону № 2939, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
 Відповідно до статті 2 Закону № 2939,  головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
За змістом  статті 5 Закону № 2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон № 922.
Частини 1 статті 1 якого визначено, що договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону.
Конкурентна процедура закупівлі (далі - тендер) - здійснення конкурентного відбору учасників за процедурами закупівлі відкритих торгів, торгів з обмеженою участю та конкурентного діалогу.
Моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.
Публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.
Тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Технічна специфікація до предмета закупівлі - встановлена замовником сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що можуть включати показники впливу на довкілля й клімат, особливості проектування (у тому числі щодо придатності для осіб із обмеженими фізичними можливостями), відповідності, продуктивності, ресурсоефективності, безпечності, процедури забезпечення якості, вимоги щодо найменування продукції, під яким вона продається, термінологію, символи, методику випробувань і тестування, вимоги до пакування, маркування й етикетування, інструкції для користувачів, технологічні процеси й технології виробництва на будь-яких етапах життєвого циклу робіт, товару чи послуги.
Учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі. Для цілей цього Закону до об`єднання учасників належать: окрема юридична особа, створена шляхом об`єднання юридичних осіб - резидентів; окрема юридична особа, створена шляхом об`єднання юридичних осіб (резидентів та нерезидентів); об`єднання юридичних осіб - нерезидентів із створенням або без створення окремої юридичної особи.
У відповідності до ст. 7 Закону № 922-VIII, уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів: 1) до здійснення оплати за договором про закупівлю перевіряє наявність річного плану, договору про закупівлю та звіту про результати проведення процедури закупівлі, що підтверджують проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та за результатами якої укладено договір про закупівлю; 2) не допускає здійснення платежів із рахунка замовника згідно з узятим фінансовим зобов`язанням за договором про закупівлю у випадках: відсутності або невідповідності встановленим законодавством вимогам необхідних документів, передбачених пунктом 1 цієї частини; відміни процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; набрання законної сили рішенням суду про визнання результатів процедури закупівлі/спрощеної закупівлі недійсною та/або договору про закупівлю нікчемним; оскарження відповідно до статті 18 цього Закону на період призупинення процедури закупівлі; наявності відповідного рішення органу оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.
Перевірка наявності документів, зазначених у пункті 1 цієї частини, проводиться шляхом перегляду документів, розміщених в електронній системі закупівель.
Частиною 1, 4-6 статті 8 Закону № 922 визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам  частини 4  статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Згідно часини 7, 10, 14, 19 статі 8 Закону,  у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Після оприлюднення рішення органу оскарження замовником у порядку, встановленому цією статтею, усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, зазначених у висновку, здійснюється в частині, що не була предметом розгляду органом оскарження.
 Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі затверджені наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 .
У розділі “ІІІ. Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку” Порядку №552 визначено, що у пункті 1 зазначаються: 
1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 
2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; 
3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: 
структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); 
найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Отже, у відповідності до вимог законодавства чинного на час надання відповідачем висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, замовник – позивач мав право у разі незгоди з інформацією, викладеною у висновку оскаржити його до суду.
Зміст спірного висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним статтею 2 КАСУкраїни.
Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.
Суд зазначає, що відповідач, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, висунув зобов`язання здійснити заходи щодо усунення порушень вимог пункту 3 частини 1 статті 31 та частини 7 статті 33 Закону, шляхом письмового звернення у встановленому законодавством порядку до ТОВ «Шахта 1-3 «Новогродівська» щодо розірвання укладеного за результатами тендеру договору з дотриманням норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку.
При цьому, за положенням статті 202 Господарського кодексу України, господарське зобов`язання припиняється: виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управненої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених цим Кодексом або іншими законами.
Господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду.
До відносин щодо припинення господарських зобов`язань застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.
Положення статей 203- 208 Господарського кодексу України визначають підстави для припинення (виконанням або зарахуванням, за згодою сторін чи у разі поєднання його сторін в одній особі, у разі неможливості виконання).
Стаття 206 Господарського кодексу України визначає підстави розірвання господарського зобов`язання, а саме господарське зобов`язання може бути розірвано сторонами відповідно до правил, встановлених статтею 188 цього Кодексу. Державний контракт підлягає розірванню у разі зміни або скасування державного замовлення, яким передбачено припинення дії контракту, з моменту, коли про це стало відомо сторонам зобов`язання. Наслідки розірвання державного контракту для його сторін визначаються відповідно до закону.
Стаття 208 Господарського кодексу України визначає наслідки визнання господарського зобов`язання недійсним
Положення статті 598 Цивільного кодексу України  визначають підстави припинення зобов`язання, а саме:
Зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.
Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.
Особливості припинення зобов`язань за правочинами щодо фінансових інструментів, вчиненими на організованому ринку капіталу та поза ним, встановлюються законодавством.
Законом можуть бути встановлені випадки, коли припинення зобов`язань на певних підставах не допускається.
Положення статей 599-601, 604-609 Цивільного кодексу України визначають підстави для припинення (виконанням, переданням відступного, зарахуванням,  за домовленістю сторін, прощенням боргу, поєднанням боржника і кредитора в одній особі, неможливістю його виконання, смертю фізичної особи, ліквідацією юридичної особи).
Тобто, виходячи з зазначених зобов`язань вбачається, що вимога відповідача усунути порушення шляхом письмового звернення у встановленому законодавством порядку до ТОВ «Шахта 1-3 «Новогродівська» щодо розірвання укладеного за результатами тендеру договору не вмотивована ним з точки зору нормативно-правового обґрунтування цієї вимоги.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.
Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Але відповідач не конкретизував які саме заходи встановлені Законом має вжити позивач, не визначив, на підставі яких саме норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України позивач має розірвати договір.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 05.03.2020 року у справі № 640/467/19, від 11.06.2020 № 160/6502/19,  від 20.09.2021р. у справі № 461/8084/17.
Верховний Суд, зокрема, у постановах від 10.12.2019 року у справі №160/9513/18, від 05.03.2020 року у справі №640/467/19, від 23.04.2020 року у справі №160/5735/19, від 11.06.2020 року у справі №160/6502/19, від 12.08.2020 року у справі №160/11304/19, від 21.01.2021 року у справі №400/4458/19, від 28.01.2021 року №160/12925/19, від 19.04.2021 року у справі №1.380.2019.006879, де вирішувалися подібні правовідносини, висловлював правову позицію, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.
Верховний Суд у своїй практиці неодноразово констатував, що зазначення Держаудитслужбою у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель» без конкретизації яких саме заходів має вжити замовник та без визначення способу усунення виявлених під час моніторингу порушень свідчить про його нечіткість та невизначеність, що є порушенням вимог закону в частині змісту висновку, як акта індивідуальної дії.
Отже, відсутність чіткого визначення в спірному висновку конкретно заходу, який має бути вчинений позивачем полягає також і в тому, що відповідач визначив декілька варіанти поведінки позивача: здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електрону систему закупівель інформацію та/ або документи, що свідчать про усунення порушення, надати аргументовані заперечення до висновку, надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Таким чином, позивач опиняється у стані, коли не зрозуміло, чи є достатніми вжиті ним заходи, за умови, що відповідач не підтвердив усунення порушення, чи до нього можуть бути застосовані інші заходи.
Крім того, за  ч.11 ст.8 Закону №922  передбачено, якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.
Тобто, нова редакція статті передбачає негативні наслідки для суб`єкта господарювання, які можуть мати місце в разі неусунення порушень, визначених висновком.
Суд також зазначає, що зобов`язання у спірному висновку усунути порушення визначеним шляхом є не тільки не обґрунтованим законодавчо, а і не відповідає іншому принципу, визначеному статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства.
Прийняття рішення пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване ці рішення (дії),цей критерій відображає принцип пропорційності (адекватності). Метою дотримання цього принципу є досягнення розумного балансу між публічними інтересами, на забезпечення яких спрямовані рішення або дії суб`єкта владних повноважень, та інтересами конкретної особи.
Принцип пропорційності, зокрема, передбачає, що здійснення повноважень, як правило, не має спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, яких заплановано досягти; несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути значно меншими від тієї шкоди, яка могла б настати за відсутності такого рішення чи дії.
Відповідач при визначенні зобов`язання не дослідив факту виконання робіт по договору зобов`язання за яким він вимагає розірвати. 
Отже розірвання зобов`язань за договором мало призвести до непропорційно великих негативних наслідків як для сторін договору позивача та переможця, так і для бюджету. При цьому, відповідач не встановив неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів.
Крім того, Закон України «Про публічні закупівлі» та Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» не визначають повноваження відповідача зобов`язувати за результатом здійсненого моніторингу закупівлі її замовника вчиняти дії по розірванню зобов`язань за укладеним договором. Зокрема, такі повноваження відсутні і у статтях 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», на які є посилання в оскаржуваному висновку.
Щодо встановлених відповідачем у висновку порушень, суд зазначає наступне.
Стосовно порушення вимог пункту 3 частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», суд зазначає наступне.
Згідно частини 1 статті 10 Закону, замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема, оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж.
Відповідно до частини 1, пункту 3 частини 2, частини 3 статті 21 Закону, оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.
Оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити, у тому числі інформацію про кількість та місце поставки товарів, обсяг виконання робіт чи надання послуг.
В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація. 
Дата і час розкриття тендерних пропозицій, крім випадку, встановленого пунктом 10 частини першої цієї статті, та дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою закупівель автоматично в день оприлюднення замовником оголошення про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель
Згідно пункту 3 частини 2 статті 33 Закону, повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити інформацію про кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг.
Матеріали справи свідчать, що в оголошенні про проведення відкритих торгів № UА-2021-03-18-001702-с міститься посилання на тендерну документацію, у якій вказане місце поставки товару. Також, у повідомленні про намір укласти договір про закупівлю по процедурі закупівлі UА-2021 - 03-18-001702-с міститься вказівка на тендерну документацію, у якій вказане місце поставки товарів.
Рішенням тендерного комітету Державного підприємства «Селидіввугілля», викладеного у формі протоколу № 81 від 16 березня 2021 року, була затверджена тендерна документація по закупівлі ЄЗС ДК 021:2015-09110000-3 «Тверде паливо» вугілля кам`яне марки Г(Г1) (0-200), оголошеної Державним підприємством «Селидіввугілля» 18 березня 2021 року в електронній системі закупівель за номером UА-2021-03-18-001702-С.
Відповідно до п.п. 4.3 п. 4 «Інформація про предмет закупівлі» Розділу І «Загальні положення» тендерної документації місцем поставки товару є відокремлений підрозділ «Шахта 1-3 «Новогродівська» ДП «Селидіввугілля». Крім того, у проекті договору поставки, що є Додатком 6 тендерної документації, міститься проект специфікації де вказана адреса місця розташування вантажоотримувача товару, а саме: склад ВП «Шахта 1/3 «Новогродівська» ДП «Селидіввугілля», адреса: м. Новогродівка вул. Степова,1.
Отже, суд погоджується з висновками суду першої інстанції щодо помилковості висновків відповідача в частині не зазначення замовником закупівлі в оголошенні про проведення відкритих торгів та в повідомленні про намір укласти договір про закупівлю місця поставки товару.
Щодо порушення вимог пункту 3 частини 1 статті 31 та частини 7 статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі», суд зазначає наступне.
Згідно п. 22 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII предмет закупівлі – це товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).
За положенням пункту 3 частини 1 статті 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо переможець процедури закупівлі: 
відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;
не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону;
не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 цього Закону;
не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.
Згідно частини 7 статті 33 Закону, у разі відмови переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі, неукладення договору про закупівлю з вини учасника або ненадання замовнику підписаного договору у строк, визначений цим Законом, або ненадання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію/пропозицію такого учасника, визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув, та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю у порядку та на умовах, визначених цією статтею.
За положеннями пунктів 2, 3, 8, 12 частини 1 статті 17 Закону, замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо: 
2) відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;
3) службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;
8) учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;
12) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми;
Згідно частини 2 статті 17 Закону, замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо учасник процедури закупівлі не виконав свої зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з цим самим замовником, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків - протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору.
Учасник процедури закупівлі, що перебуває в обставинах, зазначених у частині другій цієї статті, може надати підтвердження вжиття заходів для доведення своєї надійності, незважаючи на наявність відповідної підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі. Для цього учасник (суб`єкт господарювання) повинен довести, що він сплатив або зобов`язався сплатити відповідні зобов`язання та відшкодування завданих збитків.
Якщо замовник вважає таке підтвердження достатнім, учаснику не може бути відмовлено в участі в процедурі закупівлі.
Відповідно до частини 6 статті 17 Закону, переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.
Згідно ч. 1  ст. 22 Закону № 922, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Частина 2 зазначеної статті містить перелік відомостей які зазначаються у тендерній документації. Зокрема, строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг.
За положенням ч. 3 статті 22 Закону, тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.
Згідно ч. 16 ст. 29 Закону, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах: 1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону; 2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.
Повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей повинно містити таку інформацію: 1) перелік виявлених невідповідностей; 2) посилання на вимогу (вимоги) тендерної документації, щодо якої (яких) виявлені невідповідності; 3) перелік інформації та/або документів, які повинен подати учасник для усунення виявлених невідповідностей.
Замовник не може розміщувати щодо одного й того ж учасника процедури закупівлі більш ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
За частиною 9 ст. 26 Закону № 922-VIII, учасник процедури закупівлі виправляє невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Замовник розглядає подані тендерні пропозиції з урахуванням виправлення або невиправлення учасниками виявлених невідповідностей.
Таким чином, законом передбачена можливість усунення протягом 24 годин невідповідностей інформації та/або документів, які саме були подані у тендерній пропозиції, та щодо яких замовником в електронній системі закупівель розміщено повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Згідно з Додатком 3 тендерної документації учасник закупівлі повинен надати у складі тендерної пропозиції інформацію щодо наявності/відсутності підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі відповідно до ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема це стосується пунктів 2,3,4,5,6,8,9,10,11,12,13 частини 1 та частини 2 статті 17 Закону.
Згідно з Додатком 5 тендерної документації переможець процедури закупівлі для підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктами 2,3,5,6,8,12,13 частини 1 та частиною 2 статті 17 Закону повинен розмістити (завантажити) в термін, що не перевищує 10 днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір документи передбачені цим Додатком.
Така вимога передбачена частиною 6 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».
Отже, Додаток 3 тендерної документації вимагає надання учасником закупівлі у складі тендерної пропозиції інформацію, а Додаток5 тендерної документації вимагає розмішення (завантаження) переможець документів підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктами 2,3,5,6,8,12,13 частини 1 та частиною 2 статті 17 Закону .
Переможцем закупівлі ТОВ «Шахта 1 -3 «Новогродівська» на виконання вимог Додатку 5 тендерної документації були надані замовнику документи для підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 13 частини 1 статті 17 Закону, що підтверджує орган Держаудиту у своєму Висновку.
Також, у тендерній пропозиції переможця закупівлі ТОВ «Шахта 1 -3 «Новогродівська» для виконання вимог Додатку 3 тендерної документації містяться документи, що підтверджують відсутність підстав передбачених пунктом 12 частини 1 та частиною 2 статті 17 Закону, а саме наступні електронні документи: довідка від 25 березня 2021 року № 187 про наявність досвіду виконання зобов`язань за раніше укладеним договором перед замовником закупівлі, яка була завантажена в електронну систему закупівель 30 березня 2021 року 14:49; довідка від 25 березня 2021 року № 201 про не притягнення до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-яких форм торгівлі людьми, яка була завантажена в електронну систему закупівель 30 березня 2021 року 15:26.
Таким чином, оскільки учасником закупівлі який став переможцем не тільки надано інформацію, а і додатково розмішено (завантажено) документи підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктами 2,3,5,6,8,12,13 частини 1 та частиною 2 статті 17 Закону, завантаження знову переможцем закупівлі таких самих документів аналогічних за змістом та формою для виконання вимог Додатку 5 тендерної документації може вважатися простим дублюванням документів.
Крім того, Додаток 5 тендерної документації містить перелік підстав передбачених ст.17 Закону, підтвердження яких замовником не вимагається: юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (пункт 2 частини першої статті 17 Закону) -Документальне підтвердження інформації не вимагається, замовник сам перевіряє інформацію з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (знаходиться на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції); службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією (пункт 3 частини першої статті 17 Закону) - Документальне підтвердження інформації не вимагається, замовник сам перевіряє інформацію з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (знаходиться на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції; учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та відносно нього відкрита ліквідаційна процедура (пункт 8 частини першої статті 17 Закону) - Документальне підтвердження інформації не вимагається, замовник сам перевіряє інформацію з Єдиного реєстру підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство (знаходиться на офіційному сайті Міністерства юстиції України.
Частиною 5 статті 17 та частиною 4 статті 22 Закону встановлено, що замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Інформацію про перелік відкритих державних реєстрів, доступ до яких є вільним, оприлюднює Уповноважений орган (щороку до 20 січня та додатково у разі потреби) на веб-порталі Уповноваженого органу.
Міністерство економічного розвитку і торгівлі України як Уповноважений орган у сфері публічних закупівель листами від 17.01.2019 № 3304-04/1983-06 «Щодо інформації про перелік відкритих єдиних державних реєстрів, доступ до яких є вільним» та від 12.02.2019 №3304- 04/6186-06 «Щодо інформації про функціонування Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення» проінформувало про те, що Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, Єдиний реєстр підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство та Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань тощо, є відкритими державним реєстрами. Відомості, що містять зазначені реєстри, перебувають у вільному доступі в режимі реального часу.
Законодавець встановлює пряму заборону щодо певних вимог у тендерній документації, зокрема згідно з вимогами частини 4 статті 22 Закону тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
На виконання положень Закону замовник не вимагає від учасників надання інформації про відсутність або наявність підстав для відхилення тендерної пропозиції, визначених у пунктах 2,3,8 частини 1 статті 17 Закону, а самостійно її перевіряє у відкритих державних реєстрах.
Отже, після оголошення переможцем закупівлі, ТОВ «Шахта 1 -3 «Новогродівська» не повинно було завантажувати в електронну систему закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав передбачених пунктами 2,3,8 частини 1 статті 17 Закону.
На підставі викладеного суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що у замовника не було обґрунтованих підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника ТОВ «Шахта 1 -3 «Новогродівська» на підставі вимог пункту 3 частини 1 статті 31 та частини 7 статті 33 Закону.
З огляду на вищевикладене, суд погоджується з висновком суду першої інстанції щодо протиправності та необґрунтованості висновків відповідача про порушення позивачем законодавства у сфері публічних закупівель викладені у Висновку від 11 серпня 2021 року про результати моніторингу UA-М-2021-07-23-000006 процедури закупівлі вугілля кам`яне марки Г(Г1) (0-200) для потреб ВП «Шахта 1-3 «Новогродівська» за кодом ЄЗС ДК 021:2015-09110000-3 «Тверде паливо», номер оголошення UA-2021 -03-18-001702-с , а сам висновок таким, що підлягає скасуванню.
За приписами пункту 1 частини 1 статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись статтями  308,  311,  315,  316,  321,  322,  325,  327,  328,  329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                            ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Західного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 серпня 2021 р. у справі № 200/10679/21 - залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та не підлягає касаційному оскарженню до Верховного Суду, крім випадків, встановлених п.2 ч.5  ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повне судове рішення складено та підписано колегією суддів 31 серпня 2022 року.

Суддя-доповідач                                                                      Е.Г.Казначеєв

Судді                                                                                         А.В. Гайдар

                                                                                                  І.Д. Компанієць