01.12.22
22-ц/812/977/22
Провадження №22-ц/812/977/22 
Провадження №22-ц/812/1039/22 

ПОСТАНОВА
Іменем України
01 грудня 2022 року                                                   м. Миколаїв
                                                                                   справа № 489/731/21
Миколаївський апеляційний суд у складі:
головуючого Коломієць В.В.
суддів Данилової О.О., Шаманської Н.О.,
із секретарем судового засідання Калашник А.О.,
переглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , подану його представником – адвокатом Білецьким Олегом Петровичем, та ОСОБА_2 на ухвалу Ленінського районного суду м. Миколаєва, постановлену 19 вересня 2022 року під головуванням судді Рум`янцевої Н.О., повний текст судового рішення складений цього ж дня,
У С Т А Н О В И В:
У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом про стягнення з  ОСОБА_2 на його користь заборгованості за договором позики, посилаючись на те, що 11 квітня 2017 року між ними було укладено договір позики, згідно якому він передав відповідачу 1 696 794 грн 18 коп., що на дату надання позики по курсу НБУ було еквівалентно 63 000 доларів США, які останній зобов`язався повернути в строк до 11 січня 2018 року включно. На підтвердження укладання цього договору ОСОБА_2 було надано розписку. Оскільки відповідачем борг не було повернуто, позивач просив стягнути з нього на свою користь заборгованість в сумі 1 791 153 грн.
Відповідач позов не визнав, посилаючись на те, що розписку від 11 квітня 2017 року не писав і не отримував гроші у борг та вважав розписку підробленою.
Відповідно до висновку судової почеркознавчої експертизи №СЕ-19/115-21/12504-ПЧ від 21 жовтня 2021 року, проведеної експертом Науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, призначеної за клопотанням відповідача, рукописний запис: «11 квітня 2017 року 63000 долар за курсом НБУ1696794,18 грн.» від імені ОСОБА_2 про отримання позики від ОСОБА_1 у сумі 1696794,18 грн. – виконаний не ОСОБА_2 , а іншою особою. Підпис у розписці від 11 квітня 2017 року від імені ОСОБА_2 про отримання позики від ОСОБА_1 у сумі 1696794,18 грн., виконаний ймовірно, ОСОБА_2 .
16 вересня 2022 року ОСОБА_2 подав клопотання про призначення у справі судової комплексної почеркознавчої (додаткової) та технічної експертизи, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інституту судових експертиз ім. засл. професора М.С. Бокаріуса». На вирішення експертизи поставити наступні питання: «1. Чи виконаний підпис у розписці від 11 квітня 2017 року від імені ОСОБА_2 про отримання позики від ОСОБА_1  у сумі 1696794,18 грн. – ОСОБА_2 ? 2. В якій послідовності наносились печатний текст і підпис та рукописний текст у розписці від 11 квітня 2017 року від імені ОСОБА_2 про отримання позики від ОСОБА_1 у сумі 1696794,18 грн. та в який проміжок часу?»
Ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 19 вересня 2022 року клопотання відповідача про призначення судової комплексної почеркознавчої (додаткової) та технічної експертизи задоволено частково. Призначено додаткову судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено питання: чи виконаний підпис у розписці від 11 квітня 2017 року від імені ОСОБА_2 про отримання позики від ОСОБА_1 у сумі 1696794,18 грн. – ОСОБА_2 ? Проведення додаткової судової почеркознавчої експертизи доручено експертам Національного наукового центру «Інституту судових експертиз ім. заслуженого професора М.С. Бокаріуса». На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.
В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Білецький О.П. вказує, що ухвала суду постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому просить її скасувати.
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд не зазначив будь-яких мотивів та підстав для призначення додаткової експертизи, допит експерта з метою з`ясування можливої неповноти або неясності висновку експерта судом не здійснювався та відповідне клопотання про такий допит сторонами не заявлялося. В чому полягає нечіткість висновку та його невизначеність і неконкретність не вказує і відповідач у своєму клопотанні. Також зазначає, що призначення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експерту, але в оскаржуваній ухвалі не вказано з яких міркувань додаткову експертизу призначено до іншої експертної установи. Також зазначає, що позивач був повідомлений лише про дату судового засідання 19.09.2022 року, а про заявлене клопотання відповідача та про його розгляд в цьому судовому засіданні йому не було відомо, а тому його позиція з приводу заявленого клопотання, зокрема думка щодо експертної установи, не була з`ясована судом. До того ж в судове засідання 19.09.2022 року представник позивача прибув, але не був допущений в судове засідання секретарем, яка повідомила що засідання не відбудеться через хворобу судді.
ОСОБА_2 також подав апеляційну скаргу, в якій просить змінити ухвалу Ленінського районного суду м. Миколаєва від 19 вересня 2022 року та призначити комплексну судову почеркознавчу (додаткову) та технічну експертизу.
Апелянт зазначав, що за висновком судової почеркознавчої експертизи від 21 жовтня 2021 року підпис у розписці від 11 квітня 2017 року від імені ОСОБА_2 виконаний ймовірно ОСОБА_2 . На думку апелянта, такий висновок є неясним, оскільки нечітко викладений та має невизначений, неконкретний характер, тому в цій частині повинна бути призначена додаткова експертиза в іншу установу. Крім того ОСОБА_2 зазначав, що оскільки надана позивачем розписка має друкований текст та враховуючи, що проведеною у справі експертизою від 21 жовтня 2021 року встановлено, що рукописний запис в цій розписці від імені його імені виконаний іншою особою, то вважає, що ця розписка виконана можливо шляхом монтажу за допомогою чистого аркушу з його підписом та нанесення до підпису тексту розписки за допомогою копіювально-розмножувальної техніки, тому він і просив технічну експертизу документа, однак суд цього не врахував та відмовив в проведенні технічної експертизи.
У відзиві ОСОБА_2 на апеляційну скаргу ОСОБА_1 відповідач, посилаючись на необґрунтованість апеляційної скарги, просив відмовити у її задоволенні.
В судовому засіданні у суді апеляційної інстанції представник ОСОБА_2 - адвокат Маркін С.І. - підтримав доводи і вимоги апеляційної скарги відповідача, а апеляційну скаргу позивача просив залишити без задоволення.
ОСОБА_1 та його представник- адвокат Білецький О.П. – в судове засідання не з`явились, про дату час і місце розгляду справи належним чином повідомлені, клопотань про відкладення судового розгляду від них не надходило.
Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає задоволенню, а в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 слід відмовити з наступних підстав.
Загальними вимогами процесуального права 76-78, 81, 83, 84, 87, 89, 228, 235, 263-265 ЦПК України, закріпленими у статтях, визначено обов`язковість установлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову (дослідження обґрунтованості, наявності доказів, що їх підтверджують).
Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, ухвалення законного й обґрунтованого рішення.
Згідно статтей 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються певними засобами, зокрема, висновками експертів.
За частиною 3 статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. 
Згідно частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. 
Як вбачається з матеріалів справи, предметом судового розгляду у даній справі є позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за договором позики від 11 квітня 2017 року, на підтвердження чого позивачем була надана відповідна розписка.
Відповідач, заперечуючи проти позову вказував, що він не отримував спірних коштів у позику, а надана до суду розписка є сфальсифікованою.
28 травня 2021 року судом було призначено судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено питання: чи виконано рукописний текст, підпис у розписці від 11 квітня 2017 року ОСОБА_2 чи іншою особою? Проведення судової почеркознавчої експертизи доручено експертам науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.
Відповідно до висновку призначеної за клопотанням ОСОБА_2 судової почеркознавчої експертизи №СЕ-19/115-21/12504-ПЧ від 21 жовтня 2021 року, проведеної експертом Науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, рукописний запис: «11 квітня 2017 року 63000 долар за курсом НБУ1696794,18 грн.» від імені ОСОБА_2 про отримання позики від ОСОБА_1 у сумі 1696794,18 грн. – виконаний не ОСОБА_2 , а іншою особою. Підпис у розписці від 11 квітня 2017 року від імені ОСОБА_2 про отримання позики від ОСОБА_1 у сумі 1696794,18 грн., виконаний ймовірно, ОСОБА_2 .
Вважаючи зазначений висновок експерта в частині визначення виконавця підпису у розписці від 11 квітня 2017 року від імені ОСОБА_2 таким, що є неясним, оскільки нечітко викладений та має невизначений, неконкретний характер та допускаючи за можливе виконання даної розписки шляхом монтажу за допомогою чистого аркушу з підписом та нанесення до підпису тексту розписки за допомогою копіювально-розмножувальної техніки, 16 вересня 2022 року відповідач подав через канцелярію суду клопотання про призначення у справі судової комплексної почеркознавчої (додаткової) та технічної експертизи. На вирішення експертизи просив поставити наступні питання: «1. Чи виконаний підпис у розписці від 11 квітня 2017 року від імені ОСОБА_2 про отримання позики від ОСОБА_1  у сумі 1696794,18 грн. – ОСОБА_2 ? 2. В якій послідовності наносились печатний текст і підпис та рукописний текст у розписці від 11 квітня 2017 року від імені ОСОБА_2 про отримання позики від ОСОБА_1 у сумі 1696794,18 грн. та в який проміжок часу?». Проведення експертизи просив доручити експертам Національного наукового центру «Інституту судових експертиз ім. заслуженого професора М.С. Бокаріуса». 
Задовольняючи клопотання про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції вірно виходив з того, що з огляду на предмет та підстави позову у даній справі та неясність відповіді експерта на питання: чи виконаний підпис у розписці від 11 квітня 2017 року ОСОБА_2 чи іншою особою?, що неможливо усунути шляхом допиту експерта в судовому засіданні, необхідно призначити додаткову почеркознавчу експертизу.
Так, згідно зі статтею 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).
Первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. 
Згідно п.1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року №1950/5) основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису.
Наявний в матеріалах справи висновок експерта не містить однозначної відповіді на питання: "Чи виконано підпис у розписці від 11 липня 2017 року ОСОБА_2 , чи іншою особою?", оскільки у висновку експерта №СЕ-19/115-21/12504-ПЧ від 21 жовтня 2021 року, вказано про те, що підпис від імені ОСОБА_2 в розписці від 11 липня 2017 року виконано ймовірно ОСОБА_2 .
Вказаний ймовірний висновок перешкоджає повному та об`єктивному розгляду справи судом і не узгоджується з положеннями процесуального закону щодо належності і допустимості доказів у справі на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін.
З наведеного вбачається, що для встановлення факту дійсного підписання чи непідписання ОСОБА_2 11 липня 2017 року розписки, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити такі обставини неможливо. 
За такого колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції обґрунтовано задовольнив клопотання про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи, оскільки такі процесуальні дії суду відповідають вимогам закону, зокрема статтям 102-104 ЦПК України, а тому в силу статті 375 ЦПК України відсутні підстави для скасування оскаржуваної ухвали. При цьому, з огляду на мотивувальну частину судової почеркознавчої експертизи №СЕ-19/115-21/12504-ПЧ від 21 жовтня 2021 року колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано зазначив про неможливість усунути неясність висновку шляхом допиту експерта в судовому засіданні.
Разом з тим колегія суддів не погоджується з висновком суду про недоцільність вирішення експертом питання: «В якій послідовності наносились печатний текст і підпис та рукописний текст у розписці від 11.04.2017 року від імені ОСОБА_2 про отримання позики від ОСОБА_1 у сумі 1696794,18 грн. та в який проміжок часу?», яке за своїм змістом відноситься до технічної експертизи документів.
Враховуючи предмет спору та позицію сторони відповідача, який категорично заперечує факт укладання договору позики, з урахуванням того, що згідно приписів цивільного процесуального закону тягар доведення цих обставини, які мають значення для справи, покладено саме на відповідача та кожна сторона вільна у наданні доказів, а суд зобов`язаний сприяти у використанні сторонами наданих їм прав, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що з`ясування вищевказаного питання не має значення для вирішення справи по суті.
З огляду на Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5, щодо технічної експертизи документів, колегія вважає за необхідне уточнити поставлене на вирішення технічної ескпертизи документа питання наступним чином: у якій послідовності виконувалось нанесення печатного тексту, підпису та рукописного тексту у розписці від 11 квітня 2017 року та чи в один період часу були виконані рукописний текст, печатний текст та підпис у розписці від 11 квітня 2017 року?
Згідно з п. 1.2.13. Розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та судових досліджень комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.
Отже з метою встановлення всіх обставин, які мають значення для правильного вирішення спірних правовідносин, оскаржувану ухвалу слід змінити, доповнивши перелік питань, що необхідно поставити на вирішення експерта, вищевказаним питанням.
Таким чином існують підстави для призначення комплексної судової експертизи.
Що ж стосується посилань апеляційної скарги на те, що судом розглянуто клопотання про призначення експертизи без участі позивача та його представника, та те що судом не з`ясовувалась його думка щодо доцільності доручення проведення експертизи Національному науковому центру «Інституту судових експертиз ім. заслуженого професора М.С. Бокаріуса», то такі процесуальні порушення хоча і заслуговують на увагу, проте не є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції відповідно до ст. 376 ЦПК України та не свідчить про необґрунтованість задоволення клопотання про призначення комплексної експертизи. Крім того пропозицій щодо іншої експертної установи, якій можливо призначення експертизи, від позивача та його представника до апеляційного суду на надходило, не містить їх і апеляційна скарга ОСОБА_1 .
З огляду на викладене, апеляційна скарга ОСОБА_1 , подана його представником – адвокатом Білецьким О.П., задоволенню не підлягає, а апеляційну скаргу ОСОБА_2 слід задовольнити.
Керуючись статтями 374, 375, 376, 382 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану його представником – адвокатом Білецьким Олегом Петровичем, залишити без задоволення.
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.
Ухвалу Ленінського районного суду м. Миколаєва від 19 вересня 2022 року змінити, доповнивши перелік питань, що необхідно поставити на вирішення експерта, наступним: 
- у якій послідовності виконувалось нанесення печатного тексту, підпису та рукописного тексту у розписці від 11 квітня 2017 року та чи в один період часу були виконані рукописний текст, печатний текст та підпис у розписці від 11 квітня 2017 року?
В решті ухвалу суду залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня прийняття і оскарженню не підлягає.

Головуючий:                                                      В.В. Коломієць

Судді                                                               О.О. Данилова

                                                  Н.О. Шаманська

Повний текст постанови складено 06 грудня 2022 року