П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  240/494/22 
Головуючий у 1-й інстанції:  Семенюк М.М.  
Суддя-доповідач:  Матохнюк Д.Б. 
 24 жовтня 2022 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Матохнюка Д.Б. 
суддів:  Білої Л.М.  Гонтарука В. М. 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Житомирської обласної ради про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
у січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Житомирської обласної ради в якому просив:
-визнати бездіяльність Житомирської обласної ради протиправною щодо не розгляду та не прийняття по суті рішення за зверненням Голови Житомирської обласної державної адміністрації від 17.05.2021 року щодо переукладення контракту із ОСОБА_1 ;
- зобов`язати Житомирську обласну раду розглянути звернення Голови Житомирської обласної державної адміністрації від 17.05.2021 року щодо переукладення контракту із ОСОБА_1 .
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2022 року позовну заяву залишено без розгляду.
Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на порушення норм процесуального права, просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Заслухавши суддю –доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити з наступних підстав.
Так, ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від від 30 червня 2022 року, яка отримана позивачем 22.07.2022, позовну заяву залишено без руху, а позивачу надано строк - 5 днів з дня отримання ухвали для виправлення недоліків позовної заяви, а саме: додати до позовної заяви звернення Голови Житомирської обласної державної адміністрації від 17.05.2021 щодо переукладення контракту із ОСОБА_1 та докази надходження такого звернення до Житомирської обласної ради.
На виконання вимог вказаної ухвали ОСОБА_1 подано заяву про усунення недоліків та зміну предмета позовних вимог в якій зазначено про те, що згідно відповіді на адвокатський запит Житомирська обласна державна адміністрація 21.07.2022 повідомила про те, що лист про переукладення контракту з ОСОБА_1 був переданий 12.03.2021 №1424/2-21/43 до Житомирської обласної ради, де був зареєстрований вх. №8/1002-р від 15.03.2021. За таких обставин, позивач зазначив про те, що в позовній заяві допущено описку, а відтак просив суд дату 17.05.2021 звернення голови Житомирської обласної державної адміністрації читати, як 12.03.2021.
Проте, ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2022 року позовну заяву залишено без розгляду, у зв`язку із тим, що позивачем не додано звернення Голови Житомирської обласної державної адміністрації від 17.05.2021 щодо переукладення контракту із ОСОБА_1 та докази надходження такого звернення до Житомирської обласної ради.
Також, суд зазначив про те, що провадження у справі відкрито 24.01.2022, а тому позивач мав право змінити предмет або підстави позову до 23.02.2022 (30 днів), однак таких дій зроблено не було.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Так, ч. 5 ст. 160 КАС України містить вимоги до позовної заяви, а стаття 161 передбачає документи, що додаються до позовної заяви.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Так, на думку колегії суддів, не є обставиною, яка перешкоджає відкриттю провадження у справі, - відсутність оригіналів або засвідчених належним чином письмових доказів, що не надані позивачем в якості додатків до позову.
При цьому, адміністративна юстиції містить таке положення, як офіційне з`ясування всіх обставин справи, що зобов`язує суд вживати визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Таким чином, беручи до уваги завдання суду забезпечити розгляд і вирішення справи в розумний строк, суд не повинен залишати позовну заяву без руху, якщо недоліки є неістотними, можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду і не впливають на оцінку обставин, які є підставою для відкриття провадження у справі.
Крім того, у випадку, якщо під час вирішення питання про відкриття провадження буде встановлено, що зазначене позивачем обгрунтування позовних вимог є незрозумілим, суд першої інстанції не позбавлений можливості уточнити їх під час проведення попереднього судового засідання.
Стосовно твердження суду першої інстанції про недотримання позивачем строку для подання заяви про зміну предмету позову, то колегія суддів вважає безпідставними, з огляду на наступне.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 24.01.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, яка призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Проте, ухвалою суду від 30.06.2022 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Тобто, дана ухвала свідчить про те, що судом помилково відкрито провадження.
Також, на виконання ухвали суду від 30.06.2022 року позивачем фактично подано заяву про уточнення позовних вимог відповідно до ст. 5 КАС України, оскільки позивачу стало відомо про допущення ним описки в позовній заяви стосовно дати звернення голови Житомирської обласної державної адміністрації, яка йому стала відома лише після отримання відповіді 21.07.2022 на адвокатський запит.
При цьому, у випадку, якщо під час вирішення питання про відкриття провадження буде встановлено, що зазначене позивачем обгрунтування позовних вимог є незрозумілим, суд першої інстанції не позбавлений можливості уточнити їх під час проведення попереднього судового засідання.
Наведене, на переконання судової колегії свідчить про обґрунтованість твердження апелянта про передчасність висновків суду першої інстанції про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.
Крім того, Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для Суду природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.
Зі змісту ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод прямо випливає, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд. У рішенні по справі «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року Європейський суд з прав людини дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід`ємне право особи на доступ до суду.
Отже, системний аналіз положень Конвенції, практики Європейського суду з прав людини та національного законодавства свідчить, що постановлена передчасно оскаржувана ухвала зумовила утворення перешкод особі у доступі до правосуддя, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржувану ухвалу, порушив норми процесуального права, що є підставою для скасування такої ухвали.
Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 313, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2022 року, - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 
          
Головуючий	 		Матохнюк Д.Б.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Біла Л.М.    Гонтарук В. М.