ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

30 листопада 2022 року 	м. Дніпро	справа № 160/7600/22	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Ясенової Т.І. (доповідач),
                               суддів:  Головко О.В., Суховарова А.В.,     
розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2022 року у справі № 160/7600/22 (суддя Юхно І.В.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

                                                        ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, у якому позивач просить суд:
- визнати незаконним та скасувати пункт 1 Наказу начальника Головного управління національної поліції в Донецькій області Осипенка Р., № 419 від 06 квітня 2022 року, яким поліцейського відділення № 1 взводу № 2 роти № 2 батальйону конвойної служби Головного управління національної поліції в Донецькій області ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції;
- визнати незаконним та скасувати Наказ начальника Головного управління національної поліції в Донецькій області Осипенка Р., від 06 квітня 2022 року № 164 о/с «По особовому складу» в частині звільнення поліцейського відділення № 1 взводу № 2 роти № 2 батальйону конвойної служби Головного управління національної поліції в Донецькій області ОСОБА_1 зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію»;
- поновити ОСОБА_1 на службі в Головному управлінні Національної поліції в Донецькій області (код ЄДРПОУ 40109058) на посаді поліцейського відділення № 1 взводу № 2 роти № 2 батальйону конвойної служби Головного управління національної поліції в Донецькій області з 06 квітня 2022 року;
- стягнути з Головного управління національної поліції в Донецькій області на користь ОСОБА_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 24 131 (двадцять чотири тисячі сто тридцять одна) грн. 45 коп., з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2022 відмовлено у задоволені позовних вимог
Не погодившись з вищевказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального процесуального права, просив суд скасувати рішення  суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт зазначає, що факт порушення службової дисципліни відповідачем в ході службового розслідування не встановлений.
Зазначає, що пояснень не відбирали, а ні для проведення службового розслідування, а ні в рамках справи про кримінальне правопорушення.
При цьому вказано, но з 02 по 11 квітня позивач знаходився на лікарняному, що не дало змоги надати пояснення під час проведення службового розслідування.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 20 січня 2022 року №29о/с «По особовому складу» відповідно до розділу VI Закону України «Про Національну поліцію» прийнято на службу в поліції ОСОБА_1 - поліцейським відділення № 1 взводу № 2 роти № 2 батальйону конвойної служби Головного управління національної поліції в Донецькій області з 20 січня 2022 року.
21 березня 2022 року на ім`я начальника ГУНП в Донецькій області - полковника поліції ОСОБА_2 надійшов рапорт начальника УГІ ГНП в Донецькій області - підполковника поліції Романа Торбіна, згідно з яким 20 березня 2022 року о 21:58 до чергової частини Покровського РУП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення (ЄО №3393) про те, що 20 березня 2022 року о 21:44 на автошляху в напрямок м. Покровськ з м. Селидове, біля мосту сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автобуса марки «ЛАЗ» д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням громадянина ОСОБА_3 та автомобіля марки «CHEVROLET LACCETTI» д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням поліцейського відділення № 1 взводу № 2 роти № 2 БКС Головного управління національної поліції в Донецькій області капрала поліції ОСОБА_1 . Внаслідок ДТП автобус та автомобіль зазнали механічних ушкоджень, ОСОБА_1 отримав тілесні ушкодження - перелом підколінника зліва. За вказаним фактом СВ Покровського РУП ГУНП в Донецькій області внесено відомості до ЄРДР за №12022052410000189 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.
21 березня 2022 року начальником ГУ НП в Донецькій області прийнято наказ №381 «Про призначення службового розслідування», яким з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарних проступків, на виконання ст.ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII, наказу МВС України від 07 листопада 2018 року №893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» призначено службове розслідування за вказаним фактом та створено дисциплінарну комісію у відповідному складі.
05 квітня 2022 року за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією ГУНП в Донецькій області складено висновок службового розслідування за фактом ДТП за участю поліцейського відділення № 1 взводу № 2 роти № 2 БКС ГУНП в Донецькій області капрала поліції А. Масюченка, який затверджений цього ж дня  начальником ГУНП в Донецькій області Р. Осипенком.
Відповідно до вказаного висновку в ході службового розслідування було встановлено наступне:
20 березня 2022 року до УП ГУНП в Донецькій області з чергової частини Покровського РУП ГУНП в Донецькій області надійшла інформація про дорожньо-транспортну пригоду за участю поліцейського відділення № 1 взводу № 2 роти № 2 БКС ГУНП в Донецькій області капрала поліції ОСОБА_1 , (0171057) в наслідок якої останній отримав тілесні ушкодження.
Того ж дня вказане повідомлення було зареєстровано до ITC ІПНП Покровського РУП ГУНП в області за № 3393, та на місце події направлено наряд ГРПІІ та СОТ 
В наслідок ДТП вищевказаний автобус та автомобіль зазнали механічних пошкоджень, позивач отримав тілесні ушкодження.
У подальшому позивача каретою швидкої допомоги було доставлено до КПП «Покровська клінічна ЛІЛ м. Покровська, де останньому встановлено діагноз: «Перелам підколінника зліва, забій правого г/ступневого суглобу, алкогольне сп`яніння ?», та направлено до КПН «Мирноградська центральна міська лікарня».
Надавати будь-які письмові пояснення працівникам СОГ та ГРПП, які прибули на місце події, позивач відмовився посилаючись на вимоги ст. 63 Конституції України.
За вказаним фактом СВ Покровського РУП ГУНП в Донецькій області внесено відомості до ЄРДР за № 12022052410000189 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
21 березня 2022 року матеріали кримінального провадження за №12022052410000189 були спрямовані до ТУ ДБР, розташованого у м. Краматорську (вих. № 7916/301-2022).
На даний час досудове розслідування триває, рішення не прийнято.
Таким чином, встановлено, що позивач не доповів керівництву БКС ГУНП в Донецькій області про те, що покине територію дислокації підрозділу, порушуючи розпорядження голови Донецької обласної військової адміністрації «Про запровадження комендантської години на території Донецької області з 18:00 до 06:00», а саме о 21:00 поїхав за межі м. Покровськ, де при невстановлених обставинах вчинив ДТП, яке могло спричинити тяжкі наслідки для оточуючих, внаслідок якої отримав тілесні ушкодження. Враховуючи вищевказані обставини позивач вчинив дисциплінарний проступок в умовах дії воєнного стану, що підриває авторитет Національної поліції України.
Отже, причинами та умовами вказаної події стали особиста недисциплінованість, поліцейського відділення № 1 взводу № 2 роти № 2 БКС ГУНП в Донецькій області капрала поліції ОСОБА_4 , порушення ним вимог ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179.
Вищевказане зазначено у висновку дисциплінарної комісії.
Дисциплінарною комісією у зазначеному висновку запропоновано:
- службове розслідування фактом ДТП за участю поліцейського відділення № 1 взводу № 2 роти № 2 БКС ГУНП в Донецькій області капрала поліції ОСОБА_1 , закінченим;
- відомості, що стали підставою для проведення службового розслідування, вважати такими, що підтвердилися;
- за порушення службової дисципліни, вимог ст. 1 Дисциплінарною статуту Національної поліції України п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, що негативно впливає на формування іміджу Національної поліції України та підриває її авторитет, поліцейського відділення №1 взводу № 2 роти №2 БКС ГУНП в Донецькій області капрала поліції ОСОБА_1 (0171057) звільнити зі служби в поліції.
Наказом ГУНП в Донецькій області від 06 квітня 2022 року №419 «Про порушення службової дисципліни поліцейським відділення №1 взводу №2 роти №2 БКС ГУНП в Донецькій області капралом поліції ОСОБА_1 , та його покарання» за порушення службової дисципліни, що виразилося у порушенні вимог ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1. 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року №1179, що негативно впливає на формування іміджу Національної поліції України та підриває її авторитет, поліцейського відділення №1 взводу № 2 роти № 2 БКС ГУНП в Донецькій області капрала поліції ОСОБА_1 (0171057) наказано звільнити зі служби в поліції.
Вказаний наказ прийнято за результатами службового розслідування, 
Крім того, Наказом ГУНП в Донецькій області від 06 квітня 2022 року №164о/с «По особовому складу» відповідно до розділу VII Закону України «Про Національну поліцію» позивача звільнено зі служби в поліції з 06 квітня 2022 року за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).
Позивач, вважаючи його звільнення у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення протиправним, звернувся до суду з даним позовом.
 Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що звільнення позивача є правомірним.
Надаючи оцінку спірним відносинам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.
Відносини щодо звільнення з публічної служби, зокрема зі служби в поліції, врегульовані як загальним законодавством України про працю, так і спеціальним законодавством. При цьому, пріоритетними є норми спеціального законодавства, а норми трудового законодавства підлягають застосуванню лише у випадках, якщо спеціальними нормами не врегульовано спірних відносин, та коли про можливість такого застосування прямо зазначено у спеціальному законі.
Статтею 3 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі-Закон № 580-VIII) визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до частини 2 статті 19 Закону № 580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (далі - Дисциплінарний статут).
Так, Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції (далі - Дисциплінарний статут), у преамбулі якого вказано, що цей статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження .
Відповідно до частин першої та другої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно з положеннями статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Водночас, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України
В свою чергу, пунктом 5 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських закріплено, що поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі – Порядок).
Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У п. 2 розділу ІІ Порядку №893 визначено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення.
З матеріалів справи вбачається, що 21 березня 2022 року о 07:50 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено данні про кримінальне правопорушення, передбчене ч.1 ст.286 КК України, відповідно до якого 20 березня 2022 року о 21:58 до ЧЧ Покровського РУП надійшло повідомлення про те, що 20 березня 2022 року близько 21:44 на автошляху в напрямок м. Покровськ з м. Селидове, біля мосту сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автобуса марки «ЛАЗ» д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням громадянина УльяновичОлегаФедоровича та автомобіля марки «CHEVROLET LACCETTI» д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 , внаслідок чого               останній отримав перелом підколінника зліва (номер кримінального провадження №12022052410000189).
Інформація про те, що 20 березня о 21:44 на автошляху в напрямок м. Покровськ з м.Селидове, біля мосту сталася вищевказана дорожньо-транспортна пригода надійшла до ГУНП в Донецькій області, у зв`язку з чим наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 21 жовтня 2020 року №1871 було призначено службове розслідування з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарних проступків.
За приписами п.4 розділу ІІ Порядку №893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
Відповідно до п. 1-4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
За приписами п. 2 розділу VІ Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Пунктом 1 розділу VІІ Порядку №893 передбачено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Виконання таких дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження в спеціальному званні на один ступінь та звільнення зі служби в поліції, шляхом видання наказів по особовому складу покладається на підрозділи кадрового забезпечення (служби персоналу) територіальних органів поліції, установ та закладів поліції, а також ЗВО                     (п.3 розділу VІІ Порядку №893)
Під час судового розгляду справи судом не встановлено порушень відповідачем процедури призначення та/або проведення службового розслідування відносно                   позивача .
Суд апеляційної інстанції критично оцінює посилання позивача/скаржника про порушення відповідачем його права на надання пояснень під час проведення службового розслідування, оскільки у позивача під час проведення службового розслідування відбирались пояснення під час телефонної розмови (про що вказано у висновку та не заперечується позивачем).
При цьому, надавати будь-які письмові пояснення працівникам СОГ та ГРПП, які прибули на місце ДТП 20 березня 2022 року, позивач відмовився посилаючись на вимоги ст. 63 Конституції України.
На думку суду, навіть наявність такого процесуального порушення, як неврахування права особи на участь у процесі службового розслідування та прийняття рішення про застосування відповідачем дисциплінарного стягнення, не ознайомлення позивача з матеріалами службового розслідування не може бути самостійною правовою підставою для звільнення відповідача від дисциплінарної відповідальності за наявності обставин, які вказують на скоєння дисциплінарного проступку.
Вказаний правовий висновок сформований Верховним Судом у постанові                         від 06 лютого 2020 року у справі № 300/1406/19 та підлягає обов`язковому застосуванню судом до спірних правовідносин в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України.
Відтак, доцільним є висновок, що відповідач при призначенні та проведенні службового розслідування діяв у спосіб, передбачений чинним законодавством.
З висновку службового розслідування відносно позивача слідує, що в його діях встановлені порушення ст. 1 Дисциплінарною статуту Національної поліції України п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, що негативно впливає на формування іміджу Національної поліції України та підриває її авторитет.
У Висновку службового розслідування дисциплінарною комісією відзначено, що капрал поліції ОСОБА_1 не доповів керівництву БКС ГУНП в Донецькій області про те, що покине територію дислокації підрозділу, порушуючи розпорядження голови Донецької обласної військової адміністрації «Про запровадження комендантської години на території Донецької області з 18:00 до 06:00», а саме о 21:00 поїхав за межі м. Покровськ, де при невстановлених обставинах вчинив ДТП яке могло спричинити тяжкі наслідки для оточуючих, внаслідок якої отримав тілесні ушкодження. 
Такий висновок комісією зроблено на підставі наступник пояснень.
Опитаний у ході проведення службового розслідування інспектор ВРПП Покровського РУП ГУНП в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 пояснив, що 20 березня 2022 року він разом з поліцейським ВРПП старшим сержантом поліції ОСОБА_6 перебували на чергуванні. Приблизно о 21:44 здійснили виїзд за повідомленням за фактом ДТП яке сталося біля с. Дачинське за участю транспортних засобів «Chevrolet Laecetti» та «ЛАЗ». 
На місці події на задньому сидінні автомобіля «Chevrolet Laecetti» було виявлено позивача, який знаходився з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме різкий запах алкоголю з порожнини рота, при спілкуванні з останнім він пред`явив довідку де вказано, що він є працівником поліції. У зв`язку з тим, що позивач мав тілесні ушкодження на місце події було викликано швидку допомогу та СОГ Покровського РУП. У подальшому А. Масюченка каретою ШМД доставлено до Покровської ЦРЛ.
Опитаний поліцейський ВРПП Покровського РУП ГУНП в області старший сержант поліції ОСОБА_7 надав аналогічні пояснення та доповнив, шо водій автобуса «ЛАЗ» вказав що за кермом автомобіля «Chevrolet Laccetti» перебував ОСОБА_1 .
Опитана медична сестра Покровської ДІЛ пояснила, шо 20 березня 2022 року о 21:40 до лікарні було доставлено  позивача, який потрапив у ДТП, де був водієм одного з транспортних засобів. Під час надання медичної допомоги з його ротової порожнини було чутно запах алкоголю. 
Опитані інспектор ВРІІП Покровського РУП ГУНП в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_8 та поліцейський ВРПП Покровського РУН ГУНП в Донецькій області старший сержант поліції ОСОБА_9 пояснили, що 20 березня 2022 року о 22:30, перебуваючи на службі, від чергового Покровського РУП ГУНП в області надійшло повідомлення про надання допомоги екіпажу, який знаходився на ДТП біля с. Даченське, а саме виїхати до Покровської ЦМЛ для фіксації відмови проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння водієм ОСОБА_1 , який керуючи автомобілем скоїв ДТП, внаслідок чого отримав тілесні ушкодження. 
По приїзду до лікарні позивач перебував у автомобілі швидкої медичної допомоги, якого мали направити до Мирноградської ЦМЛ. Під час спілкування з ОСОБА_1 він відмовився проходити огляд на наявність алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора Драгер, про те здав кров, ще до проїзду наряду поліції. Також під час спілкування з позивачем ознак алкогольного сп`яніння виявлено не було, однак під час спілкування з медичними сестрами, останні повідомляли про чутний різких запах алкоголю з ротової порожнини.
В матеріалах справи відсутні докази того, що позивач не перебував в стані алкогольного сп`яніння, при цьому, позивач мав змогу самостійно пройти відповідні тести та аналізи.
Щодо посилань позивача про перебування його на лікарняному в день видання спірних наказів про звільнення зі служби, суд зазначає, що статтею 22 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.
Позивач, вказуючи на причини порушення комендантської години вказав, що їхав за своєю родиною у м. Мар`їнка за для їх порятунку під час обстрілу.
Однак, суд критично оцінює такі пояснення, оскільки по-перше позивачем не надано жодного доказу щодо проживання його родини (як і її наявності) у м. Мар`їнка, при цьому, відсутні відомості щодо обстрілів у м. Марі`їнка 20 березня 2022 року.
Крім того, з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером кримінального провадження № 12022052690000165 (а.с. 44) не слідує що ввечері 20 березня 2022 року у м. Мар`їнка відбувались обстріли.
Суд зауважує, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством, має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. 
Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.
Порушення позивачем моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.
Так, аналізуючи зміст оскаржуваних наказів, суд зауважує, що предметом службового розслідування було, в тому числі, порушення позивачем службової дисципліни, що не залежить від встановлення вини позивача у вчиненні кримінального правопорушення.
Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника Поліції або підривають авторитет Поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.
Суд зазначає, що поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.
З огляду на правове визначення таких понять як «службова дисципліна», «дисциплінарний проступок», «злочин», суд вважає безпідставними посилання позивача на те, що рішення по кримінальному провадженню має значення для надання оцінки правомірності звільнення позивача зі служби в поліції, оскільки рішення по кримінальному провадженню не може свідчити про наявність чи відсутність вини особи у скоєні дисциплінарного проступку або самого факту скоєння такого проступку, так як у вказаному випадку надається правова кваліфікація діям (бездіяльності) особи на підставі Кримінального кодексу України.
При цьому, суд також враховує, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022 (далі - Указ № 64/2022), затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
В подальшому, Указами Президента України продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 26 березня 2022 року, дія воєнного стану не є припиненою на даний час.
Статтею 17 Конституції України, зокрема, визначено, що оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності покладаються на Збройні Сили України. Забезпечення державної безпеки і захист державного кордону України покладаються на відповідні військові формування та правоохоронні органи держави, організація і порядок діяльності яких визначаються законом.
Пунктом 24 частини 1 статті 23 Закону № 580-VIII визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.
У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості (ч.2 ст.24 Закону № 580-VIII).
Згідно зі статтею 17 Закону України «Про основи національного спротиву»                       від 16.07.2021 №1702-IX, зокрема, Національна поліція України: 1) беруть участь у проведенні аналізу та оцінки обстановки, яка впливає на виконання завдань територіальної оборони та руху опору; 2) беруть участь у плануванні територіальної оборони; 3) беруть участь у створенні системи управління територіальною обороною; 4) здійснюють підготовку підпорядкованих сил і засобів, що залучаються до територіальної оборони, та управління ними під час виконання завдань територіальної оборони; 5) підтримують взаємодію під час підготовки та виконання завдань територіальної оборони; 6) беруть участь у навчаннях (тренуваннях), оперативно-польових поїздках з територіальної оборони, забезпечують участь у них підпорядкованих органів та підрозділів.
Таким чином, органи та підрозділи, що входять до системи Національної поліції України, на даний час беруть участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану, а також у виконанні завдань територіальної оборони.
Відтак, позивачем порушення службової дисципліни вчинено в умовах воєнного стану на території України, під час дії якого працівники Національної поліції України, в тому числі, й позивач має брати участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану.
Таким чином, матеріалами службового розслідування доведено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та в спосіб, встановлений законом.
Суд наголошує, що враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.
Подібна за змістом позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 20 травня 2019 року у справі №815/2658/17.
Суд зазначає, що встановлені в ході службового розслідування обставини не були спростовані позивачем жодними належними та допустимими доказами під час судового розгляду справи.
Отже, враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які, як правильно зазначив відповідач, фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, позивача правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в Поліції.
При цьому, суд враховує, що вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання офіцера поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Подібний за змістом висновок висловлений у постанові Верховного Суду                        від 14 липня 2022 року у справі № 520/1795/19.
Отже, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним, оскільки під час проведення службового розслідування інформація щодо можливих порушень службової дисципліни знайшла своє підтвердження.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції розглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції щодо правомірного звільнення позивача.
Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Відповідно до положень ч.1 ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін, оскільки суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а  доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.  
Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
                                                  ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1  - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2022 року – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню крім  випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
   
Головуючий - суддя                                                                      Т.І. Ясенова 

                               суддя                                                                      О.В. Головко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров