ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.09.2022 року                                                                                                          м.Дніпро         
Справа №  908/4892/14
Центральний апеляційний господарський суд у складі:
головуючого судді Коваль Л.А. (доповідач)   
суддів: Мороза В.Ф., Чередка А.Є.
секретар судового засідання: Михайлова К.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" арбітражного керуючого Підлужного Василя Михайловича та Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" на рішення Господарського суду Запорізької області від 28.12.2021 (прийняте суддею Черкаським В.І., повне судове рішення складено 12.01.2022) у справі  № 908/4892/14
за позовом - уповноваженої особи засновників (учасників) боржника - учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" Крась Володимира Володимировича
до відповідача-1 - Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент"
до відповідача-2 - Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест"
до відповідача-3 - Міжнаціональної Універсальної Товарно-Сировинної Біржі "Епсілон"
третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Віценко Валерія Олександрівна 
третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "Шафак-88"
про визнання результатів другого повторного аукціону недійсними
в межах справи про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" 

ВСТАНОВИВ:

1.          Короткий зміст заявлених  вимог.

Уповноваженою особою засновників (учасників) боржника - учасником ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест" Крась Володимиром Володимировичем до суду подано позовну заяву (вх. 443/08-07/21 від 18.02.2020) про визнання недійсними результатів другого повторного аукціону з продажу майна боржника, який проведено 08.09.2017, визнання недійсним виданого свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та скасування записів про право власності. Також в позовній заяві поставлено вимогу про закриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест".

2.          Короткий зміст оскаржуваного судового рішення у справі та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 28.12.2021 у цій справі, зокрема, позовну заяву уповноваженої особи засновників (учасників) боржника - учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" Крась В.В. (вх.443/08-07/21 від 18.02.2020) задоволено частково; визнано недійсними результати другого повторного аукціону від 08.09.2017, проведеного Міжнаціональною Універсальною Товарно-Сировинною Біржою "Епсілон" з продажу майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" (код ЄДРПОУ 35980332) у вигляді цілісного майнового комплексу; визнано недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 761, виданий 09.11.2017, видавник: Віценко В.О., приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу Київської області, виданого переможцю аукціону - Товариству з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" (код ЄДРПОУ 41553812)  за наслідками аукціону від 08.09.2017, проведеного в межах справи про банкрутство ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест" № 908/4892/14; скасовано державну реєстрацію права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" на земельну ділянку площею 3,6611 га, кадастровий номер 3220882200:03:001:0175, за адресою: Київська область, м. Бориспіль, вул. Оврашка Сергія, 1, запис про право власності № 23270556 від 09.11.2017, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 418843732208, з одночасним припиненням речового права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" на зазначене майно; скасовано державну реєстрацію права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" на об`єкт нерухомого майна: сарай для цементу, арочна споруда для зерна, механічна майстерня, диспетчерська автогаража, гараж для автомашин, заправка, площадка автогаража, профілакторій на 60 автомобілів, комора дерев`яна, зерносклад на 200 т, зерносклад на 100 т, за адресою: Київська область, м. Бориспіль, вул. Оврашка Сергія, 1, запис про право власності № 23270189 від 09.11.2017, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 418858832105 з одночасним  припиненням речового права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" на зазначене майно.
Приймаючи вказане рішення суд першої інстанції виходив з тих обставин, що відповідачем 3 на вимогу суду не надано доказів сплати учасником спірного аукціону - ТОВ "Алівіолен Профі" реєстраційного та гарантійних внесків.
Оцінюючи надані відповідачем 1 докази сплати реєстраційного та гарантійних внесків, суд дійшов до висновку, що сплату гарантійного реєстраційного внеску всупереч оголошенню про проведення спірного аукціону, проведено не на банківський рахунок організатора аукціону відповідача 3 у безготівковій формі, а в готівковій формі шляхом їх внесення до каси Відповідача 3.
Корінці до прибуткових касових ордерів від 01.09.2017 - № 01/09/17/01 та 01/09/17 відповідно свідчать про сплату відповідачем 1 готівкою до каси відповідача 3 реєстраційного внеску за участь у спірному аукціоні у розмірі 17 грн та гарантійного внеску у розмірі 1 178 137, 38 грн (замість 1 178 173, 79 грн.).
Корінці до прибуткових касових ордерів від 01.09.2017 не містять підпису касира про отримання вказаних коштів, також відсутнє прізвище головного бухгалтеру, його ім`я, по-батькові особи, яка прийняла кошти.
Подана Відповідачем 1 заява про прийняття готівки (вих. від 01.09.2017) - не містить дати та відмітки її фактичного отримання Відповідачем 3.
Однак, незважаючи на часткову сплату гарантійного внеску Відповідачем 1 та інші суттєві недоліки, в рішенні організатора аукціону (протокол від 04.09.2017) зазначено про відповідність заяв учасників та надання ними повного пакету документів, передбачених ст.60 Закону про банкрутство. Ця стаття встановлює додання до заяви учасника в тому числі документу про сплату гарантійного внеску. Згідно з ч. 1 ст. 61 Закону про банкрутство  до участі в торгах організатором аукціону допускаються заявники, що подали заяви на участь в аукціоні і документи, що додавалися до них, які відповідають вимогам, встановленим цим  Законом  і вказаним у повідомленні про проведення торгів. За таких обставин, рішення організатора аукціону про визнання заявників учасниками аукціону є таким, що прийнятим з порушенням чинного законодавства.
На підставі протоколу від 08.09.2017 судом установлено, що в порушення умов проведення спірного аукціону "ліцитатор знижує початкову вартість на крок аукціону доти, доки не виявиться бажаючий укласти договір", після 5 - ти кроків пропозиція була знижена ліцитатором з 11192650.96 грн. до 2 000 000, 00 грн., тобто, без додержання принципу "кроковості".
Також судом установлено, згідно  касового прибуткового ордеру № 278/2017 від 28.09.2017 гарантійний внесок був повернутий відповідачем 3 переможцю аукціону відповідачу 1 у розмірі 1 178 137, 38 грн для подальших безготівкових розрахунків за придбане майно. Зазначені дії є порушенням порядку оформлення результатів торгів та порядку оплати переможцем аукціону.
Оригінали приєднаних до матеріалів справи копій корінців до прибуткових касових ордерів від 01.09.2017 - № 01/09/17/01 та 01/09/17, касового прибуткового ордеру №278/2017 від 28.09.2017, заяви відповідача 1 від 01.09.2017, були оглянуті судом та учасниками справи у підготовчому засіданні.

3.          Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" арбітражний керуючий Підлужний Василь Михайлович подав апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Запорізької області від 28.12.2021  у справі  № 908/4892/14, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Запорізької області від 28.12.2021  у справі  № 908/4892/14 та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. 
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" подало апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Запорізької області від 28.12.2021 у справі  № 908/4892/14, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Запорізької області від 28.12.2021 у справі №  908/4892/14 та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
4.          Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.
В обґрунтування апеляційної скарги ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" зазначає, що суд в провадженні якого перебуває справа про банкрутство, здійснюючи легітимізацію уповноваженої особи засновників (учасників) боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" Крась Володимира Володимировича, зобов`язаний був, зокрема, здійснити перевірку необхідного кворуму.
Проте, апелянт вважає, що суд першої інстанції неповністю встановив обставини, які мають значення для справи, оскільки не перевірив наявність необхідного кворуму під час проведення загальних зборів учасників боржника, в результаті чого дійшов до помилкового висновку про те, що позов подано повноважною особою.
Скаржник вказує, що в матеріалах справи міститься Статут Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" затверджений загальними зборами Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" протоколом № 3 від 17.05.2012.
Так, в п. 9.1. Статуту зазначено, що загальні збори учасників є правомочними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш як 60 відсотками голосів.
Разом з тим, судом першої інстанції було встановлено, що на загальних зборах учасників, на яких ОСОБА_1 був обраний уповноваженою особою, були присутні учасники, які володіють разом лише 51% голосів згідно з частками.
Таким чином, на думку скаржника, ОСОБА_1 не є уповноваженою особою засновників боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" та відповідно, не мав права на подання позовної заяви.
Крім того, апелянт звертає увагу, що загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест", які відбулись 24.12.2019 та на яких було повторно затверджено уповноважену особу засновників боржника також були неправомочними, оскільки в них брали участь учасники, які у сукупності володіють 51% голосів, згідно з частками, що менше ніж 60%, які необхідні для кворуму, відповідно до Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест".
Також апелянт зазначає, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили про надсилання повідомлення про скликання загальних зборів учасникам (засновникам) товариства, які відбулись 15.08.2019, тоді як на загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" був відсутній учасник товариства – ОСОБА_2 .
На ті ж самі доводи посилається апелянт і у відношенні загальних зборів, які відбулись 24.12.2019.
За доводами скаржника, засновники Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" не знали, які саме питання будуть розглядатись в порядку денному, оскільки перед початком зборів, присутні учасники боржника, включили до порядку денного Загальних зборів учасників додаткове питання про повторне затвердження уповноваженої особи засновників (учасників) боржника.
Апелянт вважає, що включення безпосередньо під час проведення загальних зборів засновників боржника, які відбулись 24.12.2019 до порядку денного зборів додаткового питання про повторне затвердження уповноваженої особи засновників (учасників) боржника безпосередньо порушує права та інтереси засновника Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" – ОСОБА_3 , який не був присутнім на зборах.
Крім того, апелянт звертає увагу, що 20.01.2014 між засновником Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" та громадянином України ОСОБА_4 було укладено три договори купівлі-продажу часток у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест", які були посвідчені нотаріально, відповідно до яких ОСОБА_1 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 продали свою частку ОСОБА_4 .
Пунктом 3.1. вищезазначених договорів було визначено, що право власності на відчужувану частку Статутного капіталу Товариства переходить до покупця з моменту нотаріального посвідчення цього Договору. З моменту укладання цього договору продавець втрачає всі права та обов`язки щодо Товариства, які були обумовлені його статусом учасника цього товариства.
За наведеного, на думку скаржника, рішення які були прийняті на зазначених загальних зборах є нікчемними, оскільки не були прийняті засновниками Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест".
Скаржник наголошує, що згідно з усталеною практикою Верховного Суду при вирішенні спору про визнання недійсними результатів аукціону необхідним є встановлення чи мало місце порушення вимог законодавства при його проведенні, чи вплинули ці порушення на результати аукціону, чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорює результати аукціону.
При цьому, оскаржуване рішення не містить жодних відомостей про заниження вартості проданого майна банкрута.

Доводи апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" збігаються із доводами апеляційної скарги ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" арбітражного керуючого Підлужного Василя Михайловича.
Крім того, апелянт вказує, що ні матеріали справи, ні Єдиний державний реєстр судових рішень не містять ухвали суду, винесеної після 15.08.2019 про залучення уповноваженої особи засновників (учасників боржника) учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" ОСОБА_1 до участі у справі про банкрутство цього товариства.

5.          Узагальнений виклад позиції інших учасників справи.

Згідно поданого відзиву на апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" уповноважена особа засновників (учасників) боржника ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест" ОСОБА_1 просить в задоволенні апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" відмовити, оскаржуване рішення залишити без змін. В обґрунтування відзиву уповноважена особа засновників зазначає, що направляючи справу на новий розгляд до суду першої інстанції, Верховний суд зазначив, які обставини та факти має дослідити суд першої інстанції, а саме - докази оплати гарантійних внесків та допуску учасників до аукціону, а не з підстав подання позову неуповноваженою особою або відсутністю кворуму зборів під час голосування та обрання уповноваженої особи учасників боржника "Бориспіль-Буд-Інвест" ОСОБА_1 .
Відповідно до ч. 5 ст. 301 ГПК України висновки суду касаційної інстанції, у зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи.
Уповноважена особа засновників вважає, що при новому розгляді справи, суд першої інстанції, ухвалюючи рішення від 28.12.2021 повністю виконав вказівки суду касаційної інстанції та прийняв законне та обґрунтоване рішення, із повним дослідженням всіх обставин, що мають значення для даної справи.
Також уповноважена особа засновників звертає увагу на те, що приймаючи до провадження касаційну скаргу уповноваженої особи учасників боржника ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест", розглядаючи її по суті та задовольняючи частково, Верховний Суд у постанові від 17.06.2021 по справі №908/4892/14 підтвердив та перевірив наявність у позивача як права на звернення до суду із відповідним позовом у зв`язку із володінням корпоративними правами, так і наявність у нього повноважень на подання даного позову саме як уповноваженої особи учасників боржника (в т.ч. касаційної скарги).
Учасник товариства ОСОБА_7 , який володів часткою у розмірі 24% помер, його спадкоємці щодо вступу до товариства не заявлялися, відповідно його частка у голосуванні та підрахунку голосів участі не враховувалась.
Також, в матеріалах справи наявна належним чином завірена копія рішення загальних зборів учасників ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест", оформленого протоколом №24/12-2019 від 24.12.2019 (по шостому питанню порядку денного), на яких повторно затвердили та обрали уповноваженою особою засновників (учасників) боржника - ОСОБА_1 представляти інтереси учасників (акціонерів) під час провадження у справі №908/4892/14 про банкрутство ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест".
До того ж, ані рішення загальних зборів учасників ТОВ "Бориспіль-Буд- Інвест", оформлене протоколом № 15/08-2019 від 15.08.2019, ані рішення загальних зборів учасників ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест", №24/12-2019 від 24.12.2019 в судовому порядку будь-яким із учасників боржника або зацікавленою особою не оскаржені, судом не визнані недійсними та є чинними.
При цьому, апелянт ніяким чином не спростовує висновки Господарського суду Запорізької області в частині встановлених порушень особливостей проведення спірного аукціону відповідно до вимог Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а саме: відсутність доказів оплати гарантійний та реєстраційних внесків учасником аукціону ТОВ "Алівіолен Профі" (код ЄДРПОУ 40937556); порушення порядку та неповнота оплати гарантійних та реєстраційних внесків переможцем аукціону ТОВ "Профі-Буд-Девелопмент"; порушення принципу "кроковості" проведення аукціону; порушення порядку оформлення результатів аукціону.

Згідно поданого відзиву на апеляційну скаргу ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" уповноважена особа засновників (учасників) боржника ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест" ОСОБА_1 просить в задоволенні апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" відмовити, оскаржуване рішення залишити без змін. В обґрунтування відзиву уповноважена особа засновників зазначає, що продажем активів боржника ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест" було порушено майнові інтереси діючих учасників товариства, що мало наслідком незаконне відчуження активів товариства у процедурі банкрутства. Адже, в результаті такої процедури, ліквідаційна маса боржника буде повністю реалізована, а підприємство - ліквідоване, що призведе до втрати майна учасниками товариства (часток у статутному капіталі боржника) та майнових Інтересів учасників у товаристві, оскільки за інших умов було б можливим вирішити питання платоспроможності у тому числі у інший спосіб без застосування процедури банкрутства.
В учасників боржника наявні майнові інтереси, які також полягають в тому, що майно ТОВ "Бориспіль Буд-інвест", яке залишилося після задоволення вимог кредиторів, передається власникові або уповноваженому ним органу, а тому в будь-якому разі учасники боржника зацікавлені у продажі майна за найвищою ціною.
Крім цього, на думку уповноваженої особи, продаж майна боржника у процедурі банкрутство завжди відбувається за заниженими цінами, оскільки відчужуються проблемні активи (будь-який актив, який реалізується в процедурі банкрутства чи виконавчого провадження, чи активів неплатоспроможного банку, тощо - є проблемним). Цінова пропозиція покупця такого активу завжди включає дисконт, пов`язаний з ризиками купівлі проблемного активу, можливості подальшого судового переслідування нового власника, тощо. Тому, навіть якщо аукціон з продажу майна боржника і відбувся у відповідності до вимог закону та за його наслідками сформована справедлива ціна купівлі-продажу, така ціна в будь-якому випадку не відповідає ринковій.
Рішенням загальних зборів учасників від 20.01.2014 оформлених протоколом №8 зборами вирішено змінити склад учасників товариства, перерозподілити частки в статутному капіталі та затвердити статут ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест" в новій редакції.
В подальшому, рішенням Господарського суду Запорізької області від 18.05.2015 у справі №908/2364/15-г, залишеним без змін постановою Донецького апеляційного господарського суду від 24.06.2015, за позовом ОСОБА_2 до ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест", реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції визнано недійсними рішення загальних зборів учасників ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест", оформлені протоколами: від 20.01.2014 №8, від 29.01.2014 №9, від 18.02.2014 №10, від 04.03.2014 № 12, від 10.06.2014 №14, від 21-07.2014 №1/лк та зобов`язано реєстраційну службу Запорізького міського управління юстиції внести записи про скасування реєстраційних дій щодо ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест", здійснені на підставі протоколів від 20.01.2014 №8, від 29.01.2014 №9, від 18.02.2014 №10, від 04.03.2014 №12, від 10.06.2014 №14, від 21.07.2014 № 1/лк.
Рішення Господарського суду Запорізької області від 18.05.2015 у справі №908/2364/15-г повністю виконано та скасовано вищеозначені записи в ЄДР щодо проведення реєстраційних дій.
Уповноважена особа засновників вказує, що покупець за договором не набув статусу повноправного учасника ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест", а діючі учасники товариства ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , які зазначені в ЄДР не втратили відповідно свої корпоративні права та право на частку відносно вказаного товариства.

6.          Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 12.04.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" арбітражного керуючого Підлужного Василя Михайловича на рішення Господарського суду Запорізької області від 28.12.2021  у справі  №    908/4892/14.        
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 06.06.2022 розгляд справи № 908/4892/14 призначено на 16.06.2022 о 15:00 год.                
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 15.06.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" на рішення Господарського суду Запорізької області від 28.12.2021  у справі  № 908/4892/14; об`єднано для спільного розгляду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" з раніше поданою апеляційною скаргою ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" арбітражного керуючого Підлужного Василя Михайловича на рішення Господарського суду Запорізької області від 28.12.2021  у справі  № 908/4892/14; розгляд справи № 908/4892/14 призначено на 16.06.2022 о 15:00 год.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 16.06.2022 відкладено розгляд апеляційних скарг у справі № 908/4892/14 в судове засідання до 07.07.2022 о 15:30 год.
В судовому засіданні 07.07.2022 колегія суддів, порадившись на місці, оголосила перерву в судове засідання на 21.07.2022 о 16:30 год.
В судовому засіданні 21.07.2022 колегія суддів, порадившись на місці, оголосила перерву в судове засідання на 18.08.2022 о 15:30 год.  
Судове засідання, призначене на 18.08.2022 не відбулося, у зв`язку з перебуванням у відпустці члена колегії судді Чередка А.Є.     
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 22.08.2022 розгляд справи № 908/4892/14 призначено на 01.09.2022 о 14:00 год.              
У судовому засіданні 01.09.2022 оголошено вступну та резолютивну частини постанови.          
7.          Встановлені судом обставини справи.
Уповноваженою особою засновників (учасників) боржника - учасником ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест” ОСОБА_1 до суду подано позовну заяву про визнання недійсними результатів другого повторного аукціону з продажу майна боржника, який проведено 08.09.2017, визнання недійсним виданого свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та скасування записів про право власності. Також в позовній заяві поставлено вимогу про закриття провадження у справі про банкрутство ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест”.
В обґрунтування заявлених вимог позивачем в позовній заяві зазначено, що результати другого повторного аукціону з продажу майна ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест” по лоту № 1, переможцем якого стало ТОВ “Профі-Буд-Девелопмент”, повинні бути визнані судом недійсними, оскільки аукціон відбувся в межах провадження у справі про банкрутство ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест”, яке було порушено на підставі заяви голови ліквідаційної комісії, якого було обрано згідно з протоколом загальних зборів учасників № 1/лк від 21.07.2014, який судом визнано недійсним. Крім того, продаж майна та оформлення його результатів відбулися після набрання законної сили рішенням Господарського суду Запорізької області від 18.05.2015 у справі № 908/2364/15-г, яким в тому числі визнано недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест”, оформлене протоколом № 1/лк від 21.07.2014, та скасовано запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань про прийняття рішення про припинення юридичної особи (ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест”) в результаті ліквідації. Внаслідок того, що результати аукціону мають бути визнані недійсними, то повинно бути визнано недійсним  й видане нотаріусом свідоцтво, яким затверджено перехід права власністю, що є похідною вимогою. Позивач вважає, що як продажем активів боржника, так і процедурою банкрутства товариства в цілому, порушені майнові інтереси учасників товариства, оскільки наслідком стало незаконне відчуження активів у незаконно відкритому провадженні у справі про банкрутство, адже за інших умов було б можливим вирішити питання платоспроможності й у інший спосіб без застосування процедури банкрутства. На переконання позивача, провадження у справі про банкрутство ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест” має бути закрито у зв`язку з безпідставністю порушення. 
16.09.2020 рішенням Господарського суду Запорізької області, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020, відмовлено в задоволенні позову. 
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 17.06.2021 року касаційну скаргу уповноваженої особи засновників (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю “Бориспіль-Буд-Інвест” Крася В.В. за вх. №  3828/2021 задоволено частково; постанову Центрального апеляційного господарського суду від 17.02.2021 та рішення Господарського суду Запорізької області від 16.09.2020 у справі № 908/4892/14 скасовано, справу № 908/4892/14 в частині позову уповноваженої особи засновників (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю “Бориспіль-Буд-Інвест” Крася Володимира Володимировича до ТОВ “Профі-Буд-Девелопмент”, ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест”, Міжнаціональної Універсальної Товарно-Сировинної Біржі “Епсілон” (за участю: третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - приватного нотаріуса Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Віценко Валерії Олександрівни; третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача-2 - ТОВ “Шафак-88”) про визнання недійсними результатів другого повторного аукціону від 08.09.2017, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та скасування записів у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно передано на новий розгляд до Господарського суду Запорізької області у новому складі суду.
Приймаючи вказану постанову Верховний Суд зазначив, що посилання про відсутність оголошення про продаж на самому нерухомому майні, що є об`єктом продажу, було предметом розгляду судів попередніх інстанцій. У той же час, довід про несплату гарантійного внеску судом апеляційної інстанції взагалі не розглянуто та фактично не надано йому жодної правової оцінки.  
Під час нового розгляду справи господарському суду слід взяти до уваги викладене у цій постанові, вжити всі передбачені законом заходи для всебічного, повного і об`єктивного встановлення обставин справи, надати оцінку доводам і запереченням усіх учасників справи та вирішити спір відповідно до вимог закону.          

8.          Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 ГПК України, господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України “Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом” (надалі за текстом - “Закон про банкрутство”).
З 21.10.2019 введений в дію Кодекс України з процедур банкрутства.  
Згідно з п.2 Прикінцевих та перехідних положень Кодекс України з процедур банкрутства Закон України “Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом” втратив чинність, подальше провадження у справі про банкрутство ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест” здійснюється у відповідності до положень зазначеного Кодексу. 
Водночас, при вирішенні спору підлягають також застосуванню відповідні норми Закону України “Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом” в редакції з 19.01.2013 (далі - Закон про банкрутство), оскільки позивачем заявлено про недійсність аукціону з продажу майна банкрута, який відбувся під час чинності цього Закону.
Особливості процесу, передбачені законодавством щодо проведення аукціону, полягають у сукупності дій його учасників, спрямованих на досягнення певного результату, тобто є обставиною, з настанням якої закон пов`язує виникнення, зміну або припинення цивільних правовідносин, а тому є правочином. 
Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів (правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України у справі №6-370цс16 від 29.06.2016, у справі № 904/9284/14 від 14.12.2016).
У частині восьмій статті 44 Закону про банкрутство передбачено, що спори, які виникають при проведенні та виконанні результатів аукціону, в тому числі про визнання недійсними договорів купівлі-продажу майна, розглядаються в межах провадження у справі про банкрутство.
Результати аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть бути визнані в судовому порядку недійсними. Визнання результатів аукціону недійсними тягне за собою визнання недійсним укладеного з переможцем договору купівлі-продажу (частина третя статті 55 Закону про банкрутство).
Згідно усталеної практики Верховного Суду при вирішенні спору про визнання недійсними результатів торгів (аукціону) необхідним є встановлення чи мало місце порушення вимог законодавства при його проведенні; чи вплинули ці порушення на результати аукціону; чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорює результати аукціону (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 911/494/17, від 25.04.2018 у справі №910/16955/17, від 11.06.2019 у справі № 920/1316/14, від 26.09.2019 у справі у справі № 11/19, від 18.08.2020 у справі №5023/4363/12).
Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 02.10.2019 у справі № 5006/5/39б/2012 дійшла висновку, що вимагати визнання недійсним результатів аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть боржник (зокрема арбітражний керуючий від імені боржника,) кредитори, зареєстровані учасники аукціону, особи, які вважають себе власником майна, що виставляється на аукціон.
Інші особи, які бажали взяти участь в аукціоні, з такими вимогами звертатись не можуть.
Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 20.05.2021 у справі  № 910/24368/14 вказала на те, що у наведеній постанові Верховний Суд визначаючи коло суб`єктів, які мають право на оскарження аукціону та договору, укладеного за його результатами, в порядку частини третьої статті 55 Закону про банкрутство, застосував змішаний критерій, встановивши суб`єктів, управнених на оскарження аукціону як за їх статусом (зареєстровані учасники аукціону, особа, яка вважає себе власником виставленого на продаж майна), так і за ознакою "зацікавленість у продажу майна за найвищою ціною" для оцінки за критерієм юридичної заінтересованості обґрунтування порушеного права (інтересу) особи, яка оспорює аукціон.
Тобто у цій постанові критерієм визначення кола суб`єктів, які мають право на оскарження аукціону, проведеного в межах справи про банкрутство та укладеного за його результатами договору визначено фактично поєднання двох критеріїв, які дозволяють з`ясувати наявність в особи такого права, а саме: 1) статус особи, яка оскаржує аукціон; 2) зацікавленість цієї особи у продажі майна за найвищою ціною.Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 20.05.2021 у справі № 910/24368/14 уточнила наведений у постанові Верховного Суду від 02.10.2019 у справі № 5006/5/39б/2012 перелік осіб які можуть оспорювати результати аукціону з продажу майна банкрута шляхом включення до кола таких суб`єктів уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника.
Таким чином, Верховним Судом з метою забезпечення єдності судової практики сформовано відповідну правову позицію стосовно переліку осіб які можуть оспорювати результати аукціону з продажу майна банкрута.
В даному випадку, позовну заяву про визнання результатів аукціону з продажу майна боржника недійсними було подано ОСОБА_1 , як уповноваженою особою засновників боржника.
Апелянти вважають, що суд першої інстанції неповністю встановив обставини, які мають значення для справи, оскільки не перевірив наявність необхідного кворуму під час проведення загальних зборів учасників боржника, в результаті чого дійшов до помилкового висновку про те, що позов подано повноважною особою.
Відповідно до статті 1 Закону про банкрутство    уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) є учасником у справі про банкрутство    поряд із сторонами справи, забезпеченими кредиторами, арбітражним керуючим (розпорядником майна, керуючим санацією, ліквідатором), власником майна (органом, уповноваженим управляти майном) боржника, державним органом з питань банкрутства, Фондом державного майна України, представником органу місцевого самоврядування, представником працівників боржника, а також у випадках, передбачених цим  Законом, іншими особами, які беруть участь у провадженні у справі про банкрутство.
Так само КУзПБ  включає уповноважену особу засновників (учасників, акціонерів) боржника до складу учасників справи про банкрутство.
Справи про банкрутство характеризуються особливим складом учасників, кожен з яких, вступаючи в провадження у такій справі, на різних процедурах, наділяється специфічним обсягом прав і обов`язків, зумовленим характером відносин неспроможності/банкрутства та спрямованістю інтересів (юридичною заінтересованістю) учасника у такому провадженні.
З огляду на те, що правове регулювання статусу учасників у справі про банкрутство регламентовано як нормами  ГПК України, так і спеціальним законом - Законом про банкрутство та (КУзПБ -з 21.10.2019), зміст правосуб`єктності та особливості процесуального статусу конкретного учасника справи розкриваються шляхом системного тлумачення норм цих законодавчих актів з урахуванням особливостей певної стадії процедури банкрутства.
В абзаці п`ятнадцятому частини першої    статті 1 Закону про банкрутство визначено, що  уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника  - це особа, уповноважена загальними зборами учасників (акціонерів), що володіють більш як половиною статутного капіталу боржника, представляти їхні інтереси під час провадження у справі про банкрутство з правом дорадчого голосу.
Суд враховує, що процедура банкрутства за своєю суттю є конкурсним процесом, основною метою якого є пропорційне і справедливе задоволення вимог всієї сукупності кредиторів неплатоспроможного боржника з дотриманням балансу інтересів боржника, кредиторів та інших учасників справи про банкрутство.
У цьому процесі можливість ефективного захисту інтересів власників частки у статутному капіталі боржника пов`язана із своєчасним, у правомірний спосіб визначенням представника їх спільних інтересів у справі про банкрутство - уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника.
Право на уповноваження такої особи може бути реалізовано вищим органом управління боржника на будь-якій стадії справи про банкрутство, позаяк така правомочність за змістом є спеціальною, виникає саме у зв`язку з відкриттям провадження у справі про банкрутство, безпосередньо не пов`язана з управлінням боржником чи розпорядженням його майном, а отже не зазнає змін через обмеження (зупинення/припинення) корпоративних прав та повноважень органів управління боржника, що застосовуються у такій справі поетапно відповідно до приписів частин п`ятої, восьмої статті  22, частини четвертої статті  28, частини першої статті  38 Закону про банкрутство  та частин п`ятої, сьомої статті  44, частини четвертої статті  50, частини першої статті  59 КУзПБ.
Уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника має підтвердити підстави представництва доказами в порядку    статей 74-79 ГПК України, надавши, зокрема, відповідне рішення, оформлене протоколом вищого органу управління боржника.
Обсяг процесуальних прав уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника у справі про банкрутство, визначений    Законом про банкрутство    (КУзПБ    від 21.10.2019), залежить від змісту рішення вищого органу управління боржника.
Рішення вищого органу управління боржника, яке, зокрема, може мати форму протоколу загальних зборів учасників товариства боржника, є єдиним можливим доказом підтвердження повноважень уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника. Тому суд, здійснюючи легітимацію відповідного учасника у справі про банкрутство, зобов`язаний надати оцінку відповідному рішенню вищого органу управління боржника щодо його належності (з`ясувати склад учасників        та розмір їх часток на момент прийняття відповідного рішення, здійснити перевірку наявності необхідного кворуму під час        прийняття відповідного рішення тощо).
Загальним правилом порядок прийняття рішень вищим органом управління боржника з будь-яких питань, в тому числі з обрання уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів), визначається нормами корпоративного права та статутними документами.
Утім, за    Законом про банкрутство    повноважність загальних зборів спеціально обумовлювалася участю у них учасників (акціонерів), що володіють більш як половиною статутного капіталу боржника (абзац п`ятнадцятий статті 1).
Стосовно застосування цієї норми Верховний Суд сформував висновок, викладений, зокрема у постановах від 05.06.2019 у справі № 904/2820/15, від 24.09.2020 у справі № 909/548/16,  від 26.03.2021 у справі № 910/23627/16 за яким набуття статусу уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника відбувається за певних умов: (1) підтвердження рішенням загальних зборів повноважень цієї особи, як уповноваженої на представництво інтересів учасників (засновників, акціонерів) боржника; (2) у випадку володіння такою особою за загальним правилом більше як половиною статутного капіталу товариства.
Тлумачення цих положень  статті 1 Закону про банкрутство  в аспекті здійснення учасником (акціонером), який володіє більш як половиною статутного капіталу боржника, представництва інтересів власників корпоративних прав за  Законом, без підтвердження повноважень відповідним рішенням загальних зборів товариства викладено в постановах Верховного Суду від 05.11.2019 у справі № 926/767-б/15 та від 06.11.2019 у справі №  922/4054/15, від 20.02.2020 у справі № 910/25520/13.
Утім,  такі правові позиції частково втратили свою актуальність з введенням в дію з 21.10.2019 КУзПБ, позаяк наведене у    статті 1 цього Кодексу  подібне визначення уповноваженої особи, як і інші його норми, не вказують на умови повноважності  загальних зборів боржника для  прийняття рішення про уповноваження такої особи.
Схоже за змістом визначення уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника закріплено в абзаці двадцять третьому частини першої  статті 1 КУзПБ  відповідно до якого уповноваженою особою засновників (учасників, акціонерів) боржника є особа, уповноважена вищим органом управління боржника представляти інтереси засновників під час провадження у справі про банкрутство з правом дорадчого голосу.
Норма    статті 1 Закону про банкрутство  (КУзПБ  з 21.10.2019) в частині порядку уповноваження особи на представництво інтересів засновників (учасників, акціонерів) має бланкетний характер, адже відсилає до спеціальних норм, що регламентують прийняття рішень органами управління підприємницьких товариств.
Відповідно до частини першої  статті 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю"  вищим органом товариства є загальні збори учасників.
За змістом статті 34 цього Закону  рішення про уповноваження особи на представництво інтересів учасників (засновників) товариства у справі про банкрутство приймається більшістю голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань,  якщо статутом товариства не встановлена більша кількість голосів для прийняття такого рішення.
На загальних зборах учасників товариства, що проводяться відповідно до частини третьої цієї статті, ведеться протокол, у якому фіксуються перебіг загальних зборів учасників та прийняті рішення. Протокол підписує голова загальних зборів учасників або інша уповноважена зборами особа. Кожен учасник товариства, який взяв участь у загальних зборах учасників, може підписати протокол (частина четверта  статті 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").
За змістом статей  41,  42 Закону України "Про акціонерні товариства"  рішення загальних зборів акціонерного товариства з питання, винесеного на голосування, приймається простою більшістю голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з цього питання акцій, крім випадків, встановлених цим Законом. Статутом приватного товариства може встановлюватися більша кількість голосів акціонерів, необхідних для прийняття рішень з питань порядку денного, крім визначених цим  Законом  виключень:  Загальні збори акціонерного товариства мають кворум за умови реєстрації для участі у них акціонерів, які сукупно є власниками більш як 50 відсотків голосуючих акцій.
Таке рішення оформлюється протоколом загальних зборів акціонерного товариства,  підписаним головою та секретарем загальних зборів, підшитим та скріпленим підписом голови виконавчого органу товариства (у разі колегіального виконавчого органу) або одноособового виконавчого органу (стаття 46 Закону України "Про акціонерні товариства").
Відповідно до частини другої  статті 49 зазначеного Закону  повноваження загальних зборів товариства, передбачені    статтею 33 цього Закону    та внутрішніми документами товариства, здійснюються акціонером одноосібно. Рішення акціонера з питань, що належать до компетенції загальних зборів, оформлюється ним письмово (у формі рішення). Таке рішення акціонера має статус протоколу загальних зборів акціонерного товариства.
Системний аналіз цих норм дає підстави для висновку, що статті 1 Закону про банкрутство  (стаття 1 КУзПБ з 21.10.2019) пов`язує уповноваження особи на представництво інтересів засновників (учасників, акціонерів) боржника саме з рішенням його вищого органу управління, що має визначену нормами корпоративного законодавства форму, зміст та процедуру прийняття.
Так рішення вищого органу управління боржника, прийняте в регламентованому    законом  та статутом порядку і  оформлене протоколом, є доказом уповноваження особи на представництво інтересів засновників (учасників, акціонерів) боржника перед третіми особами у справі про банкрутство.
Суд зауважує, що не існує жодних обмежень у виборі вищим органом управління боржника уповноваженої особи (учасників, акціонерів) боржника ані за суб`єктною ознакою (тільки учасник товариства тощо), ані за процедурою, на якій перебуває справа про банкрутство (розпорядження, санація, ліквідація). При цьому, враховуючи відсутність жодних відповідних обмежень, правомірним є проведення загальних зборів учасників з метою визначення уповноваженої особи учасників під час ліквідаційної процедури.
Судом першої інстанції встановлено, що згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань засновниками (учасниками) ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест” є ОСОБА_7 з часткою 24% (внесок 12 600, 00 грн.), ОСОБА_2 - 25% (13 125, 00 грн.), ОСОБА_5 - 17% (8 925, 00 грн.), ОСОБА_1 - 17% (8 925, 00 грн.), ОСОБА_6 - 17% (8 925, 00 грн.).
ОСОБА_7 помер, про що вже раніше велася мова у низці судових рішень у справах за участю ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест”, в т.ч. у справах № 910/2209/14, № 908/2364/15-г, а також у даній справі.
Як на підтвердження повноважень заявника позову - уповноваженої особи засновників (учасників) боржника - учасника Товариства з обмеженою відповідальністю “Бориспіль-Буд-Інвест” ОСОБА_1 до позовної заяви додано протокол № 15/08-2019 загальних зборів учасників, які володіють більш ніж половиною статутного капіталу ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест”, від 15.08.2019.
Згідно з цим протоколом на зборах були присутні ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_6 , які разом володіють більш ніж половиною статутного капіталу ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест” (51 % згідно з частками). Зборами вирішено обрати засновника (учасника) боржника ОСОБА_1 уповноваженою особою засновників (учасників) представляти інтереси засновників (учасників) під час провадження у справі про банкрутство ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест”.
Крім того, суду додатково представлено протокол № 24/12-2019 загальних зборів учасників ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест” від 24.12.2019, докази направлення повідомлень про скликання та проведення позачергових загальних зборів (фіскальні чеки, описи вкладень, поштові накладні) на адреси учасників. 
Згідно з цим протоколом на зборах були присутні ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_6 , вирішувались в тому числі питання про виключення з участі у Товаристві померлого учасника ОСОБА_7 (питання 2 порядку денного),  про обрання та затвердження уповноваженої особи засновників (учасників) боржника щодо представлення інтересів під час провадження у справі про банкрутство (питання 6 порядку денного). По шостому питанню вирішено обрати уповноваженою особою засновників (учасників) ОСОБА_1 . 
За поясненнями позивача, при підрахунку вирішальних голосів частка ОСОБА_7 не враховувалась, що є обґрунтованим, оскільки у разі смерті одного із учасників товариства при прийнятті рішення загальними зборами товариства кількість голосів померлої особи учасника не враховується. 
Із матеріалів справи вбачається, що рішення загальних зборів учасників, оформлене  протоколом № 15/08-2019 від 15.09.2019 в судовому порядку не оскаржувалось, відповідно, є чинним.
Апеляційний суд звертає увагу, що оскарження рішення загальних зборів учасників, оформленого  протоколом № 15/08-2019 від 15.09.2019 не є предметом розгляду цієї справи, та за вказаних підстав, апеляційний суд дійшов висновку, що позов заявлено (подано) повноважною особою. З цих же підстав, колегія суддів відхиляє доводи апелянта стосовно відсутності доказів надсилання повідомлення про скликання загальних зборів учасникам (засновникам) товариства.
Також відхиляються доводи скаржника стосовно того, що рішення які були прийняті на зазначених загальних зборах є нікчемними, оскільки не були прийняті засновниками Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест", з огляду на наступне.
Рішенням загальних зборів учасників від 20.01.2014 оформлених протоколом №8 зборами вирішено змінити склад учасників товариства, перерозподілити частки в статутному капіталі та затвердити статут ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест" в новій редакції.
В подальшому, рішенням Господарського суду Запорізької області від 18.05.2015 у справі №908/2364/15-г, залишеним без змін постановою Донецького апеляційного господарського суду від 24.06.2015, за позовом ОСОБА_2 до ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест", реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції визнано недійсними рішення загальних зборів учасників ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест", оформлені протоколами: від 20.01.2014 №8, від 29.01.2014 №9, від 18.02.2014 №10, від 04.03.2014 № 12, від 10.06.2014 №14, від 21-07.2014 №1/лк та зобов`язано реєстраційну службу Запорізького міського управління юстиції внести записи про скасування реєстраційних дій щодо ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест", здійснені на підставі протоколів від 20.01.2014 №8, від 29.01.2014 №9, від 18.02.2014 №10, від 04.03.2014 №12, від 10.06.2014 №14, від 21.07.2014 № 1/лк.
Рішення Господарського суду Запорізької області від 18.05.2015 у справі №908/2364/15-г повністю виконано та скасовано вищеозначені записи в ЄДР щодо проведення реєстраційних дій.
Уповноважена особа засновників вказує, що покупець за договором не набув статусу повноправного учасника ТОВ "Бориспіль-Буд-Інвест", а діючі учасники товариства ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , які зазначені в ЄДР не втратили відповідно свої корпоративні права та право на частку відносно вказаного товариства.
Посилання скаржника на порушення прав та інтересів засновника Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" – ОСОБА_3 під час проведення загальних зборів учасників боржника є безпідставними, оскільки скаржник не уповноважений діяти в інтересах вказаної особи.
Щодо суті спору, апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції стосовно того, що проведення спірного аукціону було здійснено з порушенням особливостей проведення аукціону відповідно до вимог Закону про банкрутство, з огляду на наступне.
Розглядаючи заяву про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута, суду належить перевірити обставини його організації та проведення відповідно до положень розділів ІІІ, IV Закону про банкрутство.
Підставами для визнання результатів аукціону недійсними є недодержання ліквідатором або організатором аукціону вимог Закону про банкрутство щодо його проведення, зокрема, порядку визначення початкової вартості майна, яке підлягає реалізації в ліквідаційній процедурі, проведення конкурсу та визначення організатора аукціону, оприлюднення оголошення про проведення аукціону та вимог до його змісту, порядку допуску до участі в аукціоні, дотримання строків та часу проведення аукціону, порядку проведення аукціону (повторного, другого повторного аукціону).
Отже, до предмету доказування у разі оскарження результатів аукціону входять з`ясування обставин дотримання ліквідатором та організатором аукціону вимог Закону про банкрутство до його проведення, зокрема, щодо порядку отримання згоди заставного кредитора на продаж майна банкрута, що є предметом забезпечення (стаття 42 Закону); щодо особливостей укладення договору на аукціоні (стаття 50 Закону); щодо порядку оприлюднення оголошення про проведення аукціону певного змісту, письмового повідомлення про проведення аукціону власника майна, замовника та інших осіб, визначених замовником (статті 58, 59 Закону); допуску до участі в аукціоні (стаття 61 Закону); допуску до місця проведення аукціону (стаття 63 Закону); порядку проведення аукціону (повторного, другого повторного аукціонів) (статті 64-68 Закону).
Порушення порядку організації будь-якого з вказаних елементів доказування, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки та проведення аукціону; правил, які регулюють сам порядок проведення аукціону; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів аукціону, є підставою для визнання результатів аукціону недійсними в цілому (аналогічна позиція наведена у постановах Верховного Суду від 02.07.2020 у справі № 904/3388/15, від 11.08.2020 у справі № 924/1708/14, від 13.08.2020 у справі № 922/600/17, від 27.01.2021 у справі № 910/18250/16).
Судова колегія у постанові від 17.06.2021 № 908/4892/14 відзначила, що при вирішенні спору про визнання недійсними результатів торгів (аукціону) необхідним є встановлення: чи мало місце порушення вимог законодавства при його проведенні; чи вплинули ці порушення на результати аукціону; чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорює результати аукціону (аналогічна позиція викладена в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.08.2020 у справі № 922/600/17, від 28.01.2021 у справі № 922/287/16, від 09.02.2021 у справі №    5023/5507/12, від 06.04.2021 у справі № 5027/398-б/2012, від 27.04.2021 у справі №    5023/5836/12). 
Заходами ліквідатора - арбітражного керуючого Тарасенка  Т.П. у всеукраїнській газеті оголошень “Авізо” № 44 (1793) за 09.06.2017 було вміщено повідомлення про оголошення ліквідатором ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест” конкурсу з пошуку організації для проведення торгів з продажу майна банкрута. В оголошенні вказані строк та адреса прийняття конкурсних пропозицій. 
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 17.06.2021 № 908/4892/14, установлено, що про намір взяти участь у конкурсі з визначення організатора торгів (аукціону) з продажу майна банкрута заявили Товарна біржа “Українська спеціалізована лісова біржа”, м. Київ (заява від 12.06.2017 вих. № 01/06) та Міжнаціональна Універсальна Товарно-Сировинна Біржа “Епсілон”, м. Київ (заява від 09.06.2017 вих. № 09/06-2).
Рішенням ліквідатора (від 20.06.2017 № 3786/17) організатором аукціону обрано Міжнаціональну Універсальну Товарно-Сировинну Біржу “Епсілон” за критерієм більш тривалого досвіду (з 2000 року, в т.ч. включена ФДМУ до Реєстру організаторів аукціонів по відчуженню об`єктів державної власності, відібрана для залучення Фондом гарантування вкладів фізичних осіб), якою запропоновано меншу суму винагороди (4 % від вартості проданого майна).
20.06.2017 між ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест” в особі ліквідатора, арбітражного керуючого Тарасенка Т.П. та Міжнаціональною Універсальною Товарно-Сировинною Біржею “Епсілон” (далі - МУТСБ “Епсілон”) укладено Договір на організацію та проведення публічних торгів (аукціону), за яким МУТСБ “Епсілон” зобов`язалася здійснити продаж цілісного майнового комплексу боржника, що складається з об`єктів нерухомого майна та земельної ділянки за адресою: Київська область, м. Бориспіль, вул. Радгоспна (вул. Сергія Оврашка), 1. 
10.07.2017 на веб-сайті Вищого господарського суду України та Міністерства юстиції України розміщено оголошення № 44363 про проведення 09.08.2017 аукціону з продажу майна боржника - ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест” по вул. Радгоспній (вул. Сергія Оврашка), 1 в м. Борисполі Київської обл. у вигляді цілісного майнового комплексу за початковою вартістю 18 408 965, 40 грн. без можливості зниження початкової вартості, зі строком подачі заявок на участь до 25.07.2017.
Через відсутність заявок (учасників), аукціон визнано таким, що не відбувся (повідомлення від 27.07.2017 № 44838).
Того ж дня, 27.07.2017 на сайтах Вищого господарського суду України та Міністерства юстиції України розміщено оголошення № 44839 про проведення 23.08.2017 “другого аукціону” з реалізації майна боржника за початковою вартістю, зменшеною на 20% щодо початкової вартості першого аукціону з можливістю її зниження але не нижче, ніж до 50% початкової вартості, з терміном подачі заявок до 09.08.2017.
Повторний аукціон також не відбувся у зв`язку з відсутністю учасників (заявок), про що 10.08.2017 повідомлено в оголошеннях № 45162 на сайтах Вищого господарського суду України та Міністерства юстиції України.
Того ж дня, 10.08.2017 оприлюднено оголошення № 45163 про проведення 08.09.2017 “другого повторного аукціону” з продажу лоту за початковою вартістю 11 781 737, 86 грн., зменшеною на 20 % щодо початкової вартості повторного аукціону, з можливістю її зниження на крок аукціону доти, доки не з`явиться бажаючий укласти договір, з кінцевою датою заявок 01.09.2017.
Згідно з повідомленням, розміщеним на сайтах Вищого господарського суду України та Міністерства юстиції України № 45817, “другий повторний аукціон” відбувся, переможцем якого обрано (стало) ТОВ “Профі-Буд-Девелопмент” (відповідач-1), що підтверджується Протоколом від 08.09.2017 № 1. Відповідачем-1 запропоновано придбати лот (майно) за 2 238 530, 08 грн, вказана сума була сплачена на користь боржника за платіжними дорученнями від 29.09.2017 № 1 та від 03.10.2017 № 6.
Учасником аукціону, окрім ТОВ “Профі-Буд-Девелопмент”, було Товариство з обмежено відповідальністю “Алівіолен Профі” (код ЄДРПОУ 40937556).
У подальшому, 09.11.2017 між боржником та переможцем аукціону укладено Договір купівлі-продажу майна (лоту) на відкритих торгах (аукціоні) у вигляді цілісного майнового комплексу, що посвідчений приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Віценко В.О. (реєстр. № 760). 
Згідно з актом приймання-передачі нерухомого майна від 09.11.2017, складеним до зазначеного Договору, ТОВ “Бориспіль-Буд-Інвест” передало, а ТОВ “Профі-Буд-Девелопмент” прийняло у власність цілісний майновий комплекс, який складається з об`єктів нерухомого майна (сарай для цементу, арочна споруда для зерна, механічна майстерня, диспетчерська автогаража, гараж для автомашин, заправка, площадка автогаража, профілакторій на 60 автомобілів, комора дерев`яна, зерносклад на 200 т, зерносклад на 100 т) та земельної ділянки площею 3,6611 га, кадастровий номер 3220882200:03:001:0175, на якій розташовані об`єкти нерухомості).
Сторонами складено та підписано акт приймання-передачі права власності від 09.11.2017 на цілісний майновий комплекс, який придбано ТОВ “Профі-Буд-Девелопмент” за результатами аукціону.
Також, приватним нотаріусом Віценко В.О. видано ТОВ “Профі-Буд-Девелопмент” Свідоцтво про належність права власності на придбане на аукціоні майно від 09.11.2017 за реєстр. №761, а саме:
1. Сарай для цементу, літ. Е-І, загальна площа – 204,5 кв. м; 2. Арочна споруда для зерна, літ, Є-І, загальна площа – 482,7 кв. м; 3. Механічна майстерня, літ. И-І, загальна площа – 478,5 кв. м; 4. Диспетчерська автогаража, літ. К-І, загальна площа – 70, 8 кв. м; 5. Гараж для автомашин, літ. Л-І, загальна площа – 382,20 кв. м; 6. Заправка, літ. М-І, загальна площа – 6,4 кв. м; 7. Площадка автогаража № 1; 8. Профілакторій на 60 автомобілів, літ. Н-І, загальна площа – 1 165,4 кв. м; 9. Комора дерев`яна, літ. О-І, загальна площа – 199,5 кв. м; 10. Зерносклад на 200 т, літ. П-І, загальна площа – 606,9 кв. м; 11. Зерносклад на 100 т, літ. Р-І, загальна площа – 512,8 кв. м; 
Земельна ділянка, на якій розташовані об`єкти нерухомого майна, знаходиться за адресою: Київська область, м. Бориспіль, вул. Сергія Оврашка (колишня назва – вулиця Радгоспна) № 1, кадастровий номер 3220882200:03:001:0175, площа – 3,6611 га, відноситься до категорії земель житлової та громадської забудови, для будівництва комплексу багатоповерхових житлових будинків та споруд, призначених для їх обслуговування.
Право власності ТОВ “Профі-Буд-Девелопмент” на предмет купівлі-продажу зареєстровано уРеєстрі речових прав (№ 418843732208 і № 418858832105).
Ч. 3 ст. 55 Закону про банкрутство було передбачено, що результати аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть бути визнані в судовому порядку недійсними.
Наразі, ст. 73 Кодексу України з процедур банкрутства унормовано, що правочин щодо продажу майна, вчинений на аукціоні, проведеному з порушенням встановленого порядку його підготовки або проведення, що перешкодило або могло перешкодити продажу майна за найвищою ціною, може бути визнаний недійсним господарським судом у межах провадження у справі про банкрутство за заявою боржника, арбітражного керуючого, кредитора або особи, інтереси якої були при цьому порушені.
Позивачем заявлено про недійсність другого повторного аукціону з реалізації майна боржника, що відбувся 08.09.2017, та як наслідок – похідні вимоги про визнання недійсним виданого нотаріусом свідоцтва про право власності ТОВ “Профі-Буд-Девелопмент” на придбане з аукціону майно та скасування записів про права власності в державному реєстрі прав.  
Виходячи зі змісту положень Закону про банкрутство, процедура проведення та організації аукціону у справі про банкрутство складається з наступних етапів: попередня підготовка проведення аукціону (зокрема проведення інвентаризації, забезпечення проведення оцінки майна, визначення початкової вартості майна, визначення за необхідності лотів для продажу, вибір організатора аукціону, оформлення проекту договору на проведення аукціону); підготовка до проведення аукціону (укладення договору з організатором аукціону, публікація оголошення, прийняття заяв на участь в аукціоні, внесення гарантійних внесків учасників аукціону, тощо); проведення аукціону та оформлення його результатів.
Усталеною практикою Верховного Суду спрямовано на те, що до предмету дослідження з питань розгляду недійсності результатів аукціону входять обставини по всіх етапах і підставою для визнання аукціону недійсним можуть бути встановлені порушення на будь-якому з цих етапів.
При вирішенні спорів про визнання результатів аукціону недійсними судом встановлюється: чи мало місце порушення вимог законодавства при проведенні аукціону, чи вплинули ці порушення на результати аукціону, чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати аукціону.
Із матеріалів справи вбачається, що відповідачем-3 на вимогу суду не надано доказів сплати іншим учасником спірного аукціону - ТОВ “Алівіолен Профі” реєстраційного та гарантійних внесків.
Оцінюючи надані Відповідачем 1 докази сплати реєстраційного та гарантійних внесків, суд дійшов до висновку, що сплату гарантійного реєстраційного внеску всупереч оголошенню про проведення спірного аукціону, проведено не на банківський рахунок організатора аукціону Відповідача 3 у безготівковій формі, а в готівковій формі шляхом їх внесення до каси Відповідача 3. 
Корінці до прибуткових касових ордерів від 01.09.2017 - № 01/09/17/01 та 01/09/17 свідчать про сплату Відповідачем 1 готівкою до каси Відповідача 3 реєстраційного внеску за участь у спірному аукціоні у розмірі 17 грн. та гарантійного внеску у розмірі 1 178 137, 38 грн. (замість 1 178 173, 79 грн.).
Корінці до прибуткових касових ордерів від 01.09.2017 не містять підпису касира про отримання вказаних коштів, також відсутнє прізвище головного бухгалтеру, його ім`я, по-батькові особи, яка прийняла кошти.
Подана Відповідачем 1 заява про прийняття готівки (вих. від 01.09.2017) - не містить дати та відмітки її фактичного отримання Відповідачем 3.
Однак, незважаючи на часткову сплату гарантійного внеску Відповідачем 1 та інші суттєві недоліки, в рішенні організатора аукціону (протокол від 04.09.2017) зазначено про відповідність заяв учасників та надання ними повного пакету документів, передбачених ст.60 Закону про банкрутство. Ця стаття встановлює додання до заяви учасника в тому числі документу про сплату гарантійного внеску. Згідно з ч. 1 ст. 61 Закону про банкрутство до участі в торгах організатором аукціону допускаються заявники, що подали заяви на участь в аукціоні і документи, що додавалися до них, які відповідають вимогам, встановленим цим Законом і вказаним у повідомленні про проведення торгів. За таких обставин, рішення організатора аукціону про визнання заявників учасниками аукціону є таким, що прийняте з порушенням чинного законодавства.
04.10.2021 від відповідача 3 надійшов лист (вх. № 20495/08-08/21 від 04.10.2021) на виконання вимог ухвал суду - докази внесення до каси біржи готівкових коштів в якості сплати реєстраційного та гарантійного внесків для участі в спірному аукціоні. Ухвалою від 04.10.2021 суд витребував у відповідача 3 - оригінали документів, що надійшли в додатках до листа відповідача 3 (вх. № 20495/08-08/21 від 04.10.2021) - для огляду, завірені належним чином копії - для приєднання до матеріалів справи, враховуючи невідповідність наданих відповідачем 3 копій документів вимогам чинного законодавства. Відповідач 3 вимоги суду не виконав.
Також судом установлено, згідно  касового прибуткового ордеру № 278/2017 від 28.09.2017 гарантійний внесок був повернутий Відповідачем 3 переможцю аукціону Відповідачу 1 у розмірі 1 178 137, 38 грн. для подальших безготівкових розрахунків за придбане майно. Зазначені дії є порушенням порядку оформлення результатів торгів та порядку оплати переможцем аукціону.
Оригінали приєднаних до матеріалів справи копій корінців до прибуткових касових ордерів від 01.09.2017 - № 01/09/17/01 та 01/09/17, касового прибуткового ордеру №278/2017 від 28.09.2017, заяви відповідача 1 від 01.09.2017, були оглянуті судом та учасниками справи у підготовчому засіданні.
Крім того, на підставі протоколу від 08.09.2017 судом установлено, що в порушення умов проведення спірного аукціону “ліцитатор знижує початкову вартість на крок аукціону доти, доки не виявиться бажаючий укласти договір”, після 5 - ти кроків пропозиція була знижена ліцитатором з 11 192 650, 96 грн до 2 000 000, 00 грн, тобто, без додержання принципу “кроковості”.
Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що проведення спірного аукціону було здійснено з порушенням особливостей проведення аукціону відповідно до вимог Закону про банкрутство. 
Відповідно до ч. 3 ст. 55 Закону про банкрутство результати аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть бути визнані в судовому порядку недійсними.
Згідно з ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 Цивільного кодексу України.
Статтею 203 Цивільного кодексу України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Визнання результатів аукціону недійсними тягне за собою визнання недійсним укладеного з переможцем договору купівлі-продажу.
За змістом пункту 1 частини 1 статті 2 Закону України “Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень” (далі за текстом - “Закон України №      1952”) державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (надалі за текстом - “державна реєстрація прав”) - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Відповідно до статті 11 зазначеного Закону державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав. Втручання, крім випадків, передбачених цим Законом, будь-яких органів влади, їх посадових осіб, юридичних осіб, громадян та їх об`єднань у діяльність державного реєстратора під час проведення реєстраційних дій забороняється і тягне за собою відповідальність згідно із законом.
У частині 2 статті 26 Закону України № 1952 (у редакції, чинній до 16.01.2020) було унормовано порядок внесення записів до Державного реєстру прав, змін до них та їх скасування. Так, за змістом зазначеної норми у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом “а” пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. У разі скасування судом документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав до 01.01.2013, або скасування записів про державну реєстрацію прав, інформація про які відсутня в Державному реєстрі прав, запис про державну реєстрацію прав вноситься до Державного реєстру прав та скасовується.
Однак згідно із Законом України “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству”, який набрав чинності з 16.01.2020, статтю 26 Закону України № 1952 викладено у новій редакції.
Так, відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини 3 статті 26 Закону України № 1952 (у редакції, чинній із 16.01.2020) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом “а” пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом “а” пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).
Отже, у розумінні положень наведеної норми у чинній редакції, на відміну від положень частини 2 статті 26 Закону України № 1952 у попередній редакції, яка передбачала такі способи судового захисту порушених прав, як скасування записів про проведену державну реєстрацію прав та скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, наразі способами судового захисту порушених прав та інтересів особи є судове рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав; судове рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав; судове рішення про скасування державної реєстрації прав. При цьому з метою ефективного захисту порушених прав законодавець уточнив, що ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).
У пункті 3 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству” унормовано, що судові рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що на момент набрання чинності цим Законом набрали законної сили та не виконані, виконуються в порядку, передбаченому Законом України “Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень” до набрання чинності цим Законом.
Отже, за змістом цієї правової норми виконанню підлягають виключно судові рішення: 1) про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 2) про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 3) про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.
Аналогічні правові висновки наведені у постановах Верховного Суду від 03.09.2020 у справі № 914/1201/19, від 23.06.2020 у справах № 906/516/19, № 905/633/19, №  922/2589/19, від 30.06.2020 у справі № 922/3130/19, від 14.07.2020 у справі №  910/8387/19, від 20.08.2020 у справі № 916/2464/19 та від 28.10.2020 у справі №  10963/19, від 11.02.2021 у справі № 911/1530/19, від 03.03.2021 у справі № 913/175/20.
Згідно з частиною 1 статті 5 ГПК України здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
За змістом статті 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
При ухваленні рішення суд не може виходити у рішенні за межі позовних вимог. (частина 2 статті 237 ГПК України).
Визначення предмета і підстав позову належить виключно позивачеві, разом з тим установлення обставин справи, з`ясування характеру спірних правовідносин і застосування норм матеріального права, які поширюються на спірні правовідносини, - є обов`язком суду.
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Спосіб захисту порушеного права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду. 
Статтею 16 Цивільного кодексу України, положення якої кореспондуються зі статтею 20 Господарського кодексу України, визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Отже, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що не передбачено положеннями статті 16 Цивільного кодексу України та статті 20 Господарського кодексу України.
Згідно зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому як ефективний засіб (спосіб) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. 

9.          Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до частини 1 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частина 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України).
Відповідно до статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За встановлених обставин справи, апеляційні скарги не підлягають задоволенню, а оскаржуване судове рішення місцевого господарського суду зміні або скасуванню.
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта.
Керуючись статтями 129, 269, 275, 276, 281-283 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" арбітражного керуючого Підлужного Василя Михайловича та Товариства з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент" на рішення Господарського суду Запорізької області від 28.12.2021  у справі  № 908/4892/14  залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Запорізької області від 28.12.2021 у справі №    908/2828/19 залишити без змін.
Витрати з оплати судового збору за подання апеляційних скарг віднести на ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспіль-Буд-Інвест" арбітражного керуючого Підлужного Василя Михайловича та Товариство з обмеженою відповідальністю "Профі-Буд-Девелопмент".

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.
Касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 05.09.2022.

Головуючий суддя                                                                              Л.А. Коваль 
Суддя                                                                                                  В.Ф. Мороз
Суддя                                                                                                  А.Є. Чередко