ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2022 року	Львів	Справа № 463/3863/22 пров. № А/857/12606/22	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді                                                         Обрізко І.М., 
суддів                                                                           Іщук Л.П., Судової – Хомюк Н.М.

розглянувши в порядку письмового провадження у місті Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Личаківського районного суду м.Львова від 11 серпня 2022 року про повернення позовної заяви, прийняту суддею Нор Н.В. у місті Львові у справі за позовом ОСОБА_1 до Личаківської районної адміністрації Львівської міської ради про скасування постанови, -

                                                         встановив:

ОСОБА_1 (надалі – позивач) звернулася з позовом до Личаківської районної адміністрації Львівської міської ради (надалі – відповідач) про скасування постанови №4 адміністративної комісії Личаківської районної адміністрації від 13 січня 2022 року про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі. 
Ухвалою Личаківського районного суду м.Львова від 11 серпня 2022 року адміністративний позов повернуто позивачу.
Повертаючи позовну заяву, суддя суду першої інстанції зазначив про те, що в обґрунтування поважності причин пропуску зазначеного строку позивач вказує на ту обставину, що під час винесення оскаржуваної постанови була відсутня, поштовим відправленням таку не отримувала, та дізналась про існування такої із Єдиного державного реєстру виконавчих проваджень. Однак це не спростовує факту обізнаності позивача щодо складення відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, та неможливості звернення до Личаківської районної адміністрації Львівської міської ради щодо надання інформації по даному адміністративному порушенні.
Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. Вважає, що судом першої інстанції ухвалено рішення із  порушенням процесуального права.
В обґрунтування апеляційної скарги покликається на те, що обов`язок надсилання постанови про адміністративне правопорушення покладений на відповідача, оскільки останній не виконав його, позивач був позбавлений можливості своєчасно оскаржити постанову про адміністративне правопорушення.
Відповідач подав позовну заяву про скасування винесеної на неї постанови протягом двох днів з дня отримання даної постанови від Личаківського ВДВС у місті Львові ЗМУ Міністерства юстиції (м.Львів).
Оскаржувану постанову позивач отримала 23.05.2022 року, позов подала 25.05.2022 року.
Крім того, звертає увагу на те, що ухвалу про повернення позовної заяви винесено 11.08.2022 року, що є порушенням принципу розумності строків розгляду справи судом.
Просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Враховуючи, що апеляційну скаргу подано на ухвалу суду про повернення позовної заяви, в силу приписів ч.2 ст.312 КАС України апеляційна скарга розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
Судова колегія заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, приходить до наступного.
Відповідно до ст. 320 КАС України суд апеляційної інстанції скасовує ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, коли має місце неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність таких обставин, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи чи питання.
З обставин справи вбачається, що суд першої інстанції не в повній мірі дослідив обставини, які склали підстави для прийняття оскаржуваного процесуального судового рішення.
Частиною 1 статті 168 КАС України встановлено, що позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.
Відповідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися з адміністративним позовом і розраховувати на одержання судового захисту. Дотримання цього строку є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності та неостаточності у відносинах.
Статтею 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.
Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Згідно з ч.1 ст.285 КУпАП постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.
Отже, при вирішенні питання дотримання строку звернення з позовом до суду щодо оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення слід з`ясувати дату отримання оскаржуваної постанови.
Як вбачається із матеріалів справи, зокрема, із копії клопотання про  надсилання постанови про адміністративне правопорушення (а.с. 3), ОСОБА_1 зазначає, що їй не було відомо про винесення постанови про адміністративне правопорушення, тому просила Личаківський ВДВС у місті Львові ЗМУ Міністерства юстиції (м.Львів) надіслати таку на її поштову адресу. Однак, судом першої інстанції зазначене не було взято до уваги.
Суд першої інстанції покликався на те, що позивач була присутня при складанні протоколу про адміністративне правопорушення від 02.12.2021 року та отримала другий примірник про що розписалась в протоколі, відтак, була повідомлена про розгляд справи, та могла звернутись до відповідача про надання інформації.
Однак, колегія суддів звертає увагу на відсутність згаданого протоколу у матеріалах справи, а також на те, що предметом оскарження є постанова про накладення адміністративного стягнення, відтак, обраховувати строк звернення до суду слід саме з дати отримання копії такої постанови.
Судом першої інстанції всупереч вимогам ст.285 КУпАП не з`ясовано, чи надсилалася оскаржувана постанова позивачу, якщо так, то коли, та чи отримувала таку ОСОБА_1 .. 
Частин 1 та 2 статті 123 КАС України регламентовані наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду та вказано, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Однак, всупереч зазначеним вимогам процесуального законодавства, суд першої інстанції не залишив позовної заяви без руху та не надав позивачу строку для усунення недоліків.
Колегія суддів зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Умовами застосування наслідків пропуску строку звернення до суду є насамперед його пропуск, а також відсутність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів.
Вирішення судом питання про наявність або відсутність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними в конкретній справі залежить від вказаних у позовній заяві причин, підтверджених відповідними засобами доказування, та доданих до неї матеріалів.
При цьому, законодавством не встановлено перелік випадків, які можуть розцінюватись судом як поважні причини пропуску строків, а тому, відповідно, вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції суду, до якого з адміністративним позовом звертається позивач.
Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, яка звертається до суду, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами.
Аналізуючи обставини справи в контексті поданого позову, а також аргументи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд  першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви, що унеможливило доступ позивача до правосуддя, а тому оскаржувана ухвала судді суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 312, 320, 321, 322, 325, 328  Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

                                                             постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Скасувати ухвалу Личаківського районного суду м.Львова від 11 серпня 2022 року про повернення позовної заяви у справі № 463/3863/22 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, та оскарженню до Верховного Суду не підлягає.

Головуючий суддя	 	І. М. Обрізко 	
судді	 	Л. П. Іщук 	
 	 	Н. М. Судова-Хомюк