Ухвала 
 
03 жовтня 2022 року
м. Київ
справа № 759/13238/21
провадження № 61-9320 ск22 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 01 грудня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 серпня 2022 року у справі за позовом  ОСОБА_2 до товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест сервіс», державного підприємства «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Чулієва Атаджана Абдуназаровича, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту приватного виконавця про проведення електронних торгів та про витребування майна,
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 01 грудня              2021 року позов ОСОБА_2 задоволено.
Визнано недійсними електронні торги, проведені 09 червня 2020 року                  ДП «Сетам» із реалізації квартири площею 46,8 кв. м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , лот № 422464.
Визнано недійсним протокол № 484141 та акт приватного виконавця про проведення електронних торгів із реалізації вказаної квартири.
Витребувано у власність ОСОБА_2 від ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_2 , припинивши право власності ОСОБА_1 , запис про право власності № 37373867, внесений 17 липня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О. Г., та припинивши право власності ОСОБА_3 , запис про право власності № 35686384, внесений                         26 лютого 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Василенком О. А., на підставі абз. 3 частини третьої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».
Постановою Київського апеляційного суду від 03 серпня 2022 року рішення Святошинського районного суду міста Києва від 01 грудня 2021 року скасовано та ухвалено нове, яким позов  ОСОБА_2 задоволено.
Визнано недійсними електронні торги, проведені 09 червня 2020 року                  ДП «Сетам» із реалізації квартири площею 46,8 кв. м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , лот № 422464.
Визнано недійсним протокол № 484141 та акт приватного виконавця про проведення електронних торгів із реалізації вказаної квартири.
Витребувано у власність ОСОБА_2 від ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_2 , припинивши право власності ОСОБА_1 , запис про право власності № 37373867, внесений 17 липня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О. Г., та припинивши право власності ОСОБА_3 , запис про право власності № 35686384, внесений                         26 лютого 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Василенком О. А., на підставі абз. 3 частини третьої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».
До Верховного Суду22 вересня 2022 року  ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на вказані судові рішення з пропуском строку касаційного оскарження, у якій просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених                     статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Щодо строків касаційного оскарження
У касаційній скарзі заявник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки повний текст оскаржуваної постанови отримав її адвокат Шеремет М. О. на електронну пошту                        25 серпня 2022 року.
Оскільки повний текст судового рішення не було вручено у день його проголошення або складення, заявник має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, як такий, що пропущений з поважних причин відповідно до статті 390 ЦПК України.
Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, заявник у розумний інтервал часу після отримання копії постанови суду апеляційної інстанції звернулася з касаційною скаргою, вважаю за можливе його поновити.
Щодо форми і змісту касаційної скарги
Зі змісту касаційної скарги убачається, що заявник подає касаційну скаргу на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 01 грудня             2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 серпня               2022 року та просить поновити строк на їх касаційне оскарження, однак у прохальній частині просить скасувати лише постанову Київського апеляційного суду від 03 серпня 2022 року та не зазначає будь-якого клопотання щодо рішення суду першої інстанції.
Ураховуючи викладене, заявнику необхідно уточнити яке судове рішення нею оскаржується та вірно викласти прохальну частину касаційної скарги.
Щодо підстав касаційного оскарження
Згідно з пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК України визначено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено  підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав). 
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої              статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої               статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Касаційна скарга ОСОБА_1 не відповідає зазначеним вище вимогам закону.
Так, заявник узагальнено посилається на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, постанови Верховного Суду, проте не зазначає конкретні обов`язкові підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК України, що унеможливлює відкриття касаційного провадження.
За таких обставин, відповідно до вимог частини другої, четвертої статті 392 ЦПК України, заявнику необхідно надати суду уточнену редакцію касаційної скарги з посиланням на підставу (підстави) касаційного оскарження з визначенням конкретного пункту (пунктів) частини другої статті 389 ЦПК України та обґрунтуванням (мотивуванням) наявності цієї підстави (підстав). Також надіслати на адресу суду копії уточненої редакції касаційної скарги і доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.
Щодо ціни позову та сплати судового збору
У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми. 
Розміри ставок судового збору визначено частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день звернення до суду з цим позовом). 
Зі змісту положень пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.
На час вирішення питання про відкриття касаційного провадження матеріали цивільної справи № 759/13238/21 в розпорядженні Верховного Суду відсутні.
Із касаційної скарги та копії судових рішень не вбачається ціни позову станом на день його подання щодо вимог майнового характеру (вартості спірної квартири, яку позивач просив витребувати), тому суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні касаційної скарги.
Отже, на підтвердження розміру судового збору заявник має надати належні докази (позовну заяву з визначеною ціною позову, докази про вартість майна, яке позивач просив витребувати, тощо) або надати документи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі, визначеному статтею 4 Закону України «Про судовий збір».
Заявник також оскаржує судові рішення в частині позовних вимог, які об`єднують три вимоги немайнового характеру, тому при визначенні розміру судового збору за подання касаційної скарги у цій справі треба врахувати, що за одну вимогу немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб                     (2 270,00 грн * 0,4 *200%).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у                м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, 
УХВАЛИВ: 
Поновити  ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Святошинського районного суду міста Києва від 01 грудня                  2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 03 серпня                    2022 року. 
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 01 грудня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 серпня 2022 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 20 жовтня                 2022 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                    О. В. Білоконь