УХВАЛА

03 жовтня 2022 року

м. Київ

справа №821/516/16

адміністративне провадження №К/990/25782/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Шишова О.О., 
суддів - Дашутіна І.В., Яковенка М.М.,
перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 13 вересня 2021 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18 січня 2022 року у справі № 821/516/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Грін Тім» до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі про скасування податкових повідомлень-рішень,
установив:
У квітні 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Грін Тім» звернулося до суду з позовом, в якому просило скасувати  податкові повідомлення-рішення:
- № 000043142222 від 05 квітня 2016 року про зменшення суми від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток в частині суми 5 724 184 грн 35 коп.;
- № 0000441422 від 05 квітня 2016 року про завищення від`ємного значення ПДВ на суму 2 601 994грн;
- № 0000401422 від 05 квітня 2016 року про збільшення суми грошового зобов`язання з податку на прибуток іноземних юридичних осіб на 47 155 грн 19 коп. та застосування штрафних санкцій в сумі 12 128 грн. 80 коп.;
- № 0000781405 від 05 квітня 2016 року про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки в частині   9 302,12 грн. штрафу;
- № 0001061702 від 05 квітня 2016 року про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем податок на доходи фізичних осіб, що сплачується податковим агентом, в частині суми  7 7605 грн 90 коп. та застосування  штрафних санкцій в сумі 119107 грн 35 коп.;
- № 0002391702 від 06 квітня 2016 року про застосування штрафних санкцій в сумі 510 грн.
Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 22 червня 2016 року, залишеною без змін ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2016 року, позовні вимоги задоволено частково. Скасовано податкові повідомлення-рішення від 05 квітня 2016 року № 000043142222 в частині зменшення суми від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток у розмірі 5724184,35 грн, від 05  квітня 2016 року № 0000441422; від 05 квітня 2016 року № 0000401422, від 05 квітня 2016 року № 0000781405 в частині застосування суми штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 9302,12 грн, від 05 квітня 2016 року № 0001061702 в частині збільшення суми грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується податковим агентом, у розмірі 77605,90 грн за основним платежем та 58204,42 грн за штрафними (фінансовими) санкціями. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Постановою Верховного Суду від 05 березня 2021 року вищевказані судові рішення скасовано в частині задоволення позовних вимог про скасування податкових повідомлень-рішень від 05 квітня 2016 року № 000043142222 в частині зменшення суми від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток у розмірі 5 687 002,52 грн, від 05  квітня 2016 року № 0000441422, від 05 квітня 2016 року № 0000781405 в частині застосування суми штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 9302,12 грн. Справу в цій частині направлено на новий розгляд до Херсонського окружного адміністративного суду. В іншій частині постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 22 червня 2016 року та ухвалу Одеського апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2016 року залишено без змін.
Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 13 вересня 2021 року, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18 січня 2022 року, позовні вимоги задоволено частково. Визнано протиправними та скасовано прийняті Головним управлінням ДФС у Херсонській області податкові повідомлення-рішення від 05 квітня 2016 року: № 000043142222 у сумі 79 131,00 грн.; № 0000781405 у сумі 9 302,12  грн.; № 0000441422 у сумі 101 899,00 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Не погодившись з рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 13 вересня 2021 року та постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18 січня 2022  року, відповідач звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою.
Під час перевірки касаційної скарги встановлено, що вона не відповідає вимогам статей 329, 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а тому підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.
1. Сплата судового збору
Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.
В порушення зазначених вимог документ про сплату судового збору скаржником до касаційної скарги не додано.
Відповідно до підпункту третього пункту третього частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, на час подання касаційної скарги) ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За змістом підпункту першого пункту третього частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час звернення з цим позовом до суду першої інстанції) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, розмір судового збору складав 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» визначено, що станом на 01 січня 2016 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1378 грн.
Позов у цій справі подано юридичною особою у 2016 році, з вимогами майнового характеру.
Відповідно до частини четвертої статті 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).
Отже, розмір судового збору за подання касаційної скарги у цій справі становить 5710 грн.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:
Отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783
Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)
Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007
Код класифікації доходів бюджету - 22030102
Найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055)
Символ звітності банку - 207
Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд) (назва суду, де розглядається справа).
2. Строк на касаційне оскарження
Статтею 329 КАС України передбачено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Передбачений зазначеною статтею строк касаційного оскарження пропущено, оскільки оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції ухвалено 18 січня 2022 року у відкритому судовому засіданні, в повному обсязі виготовлено 24 січня 2022 року, а з касаційною скаргою скаржник звернувся до Верховного Суду 22 вересня  2022 року.
Водночас з касаційною скаргою скаржником подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, в обґрунтування якого останній зазначає, що вже звертався до Верховного Суду з касаційною скаргою, однак її було повернуто. Водночас скаржник зауважує, що первинну касаційну скаргу було подано в межах передбачених КАС України строків на касаційне оскарження. Також скаржник просить врахувати запровадження воєнного стану згідно з Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», а також те, що наказом Державної податкової служби України від 24 лютого 2022 року № 243-о «Про встановлення простою у роботі Державної податкової служби України та її  територіальних органах» встановлено простій у роботі Державної податкової служби України та її  територіальних органах.
Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.
Для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником в обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно убачається існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.
При вирішенні питання про поновлення строку касаційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку касаційного оскарження до дати звернення з касаційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої касаційної скарги/відмови у відкритті касаційного провадження за вперше поданою касаційною скаргою до дати повторного звернення з касаційною скаргою і так далі.
Установлено, що скаржник вже звертався до Верховного Суду з касаційною скаргою, однак ухвалою Верховного Суду від 23 лютого 2022 року її було повернуто на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України.
З повторною касаційною скаргою скаржник звернувся 22 вересня 2022 року.
Зазначені скаржником причини пропуску строку на касаційне оскарження не свідчать про існування об`єктивних непереборних перешкод для своєчасної реалізації процесуальних прав.
Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що невиконання вимог процесуального закону щодо належного оформлення касаційної скарги, та, як наслідок, повернення касаційної скарги, не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, а тому не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.
Повернення раніше поданої касаційної скарги не означає можливість повторного звернення до суду касаційної інстанції у будь-який час після такого повернення, без дотримання часових рамок, встановлених процесуальним законом, оскільки у такому разі порушуватиметься принцип юридичної визначеності.
Крім того, вчасна первинна подача касаційної скарги не означає, що після її повернення повторне звернення до суду можливе у будь-який довільний строк, без дотримання часових рамок, встановлених процесуальним законом, оскільки у такому разі порушуватиметься принцип юридичної визначеності.
Надаючи оцінку доводам скаржника про те, що пропуск строку на касаційне оскарження пов`язаний із введенням воєнного стану, колегія суддів зазначає, що питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо пропуск строку відбувся до введення воєнного стану. 
Крім того, Верховний Суд зауважує, що ДПС України, видаючи накази про припинення простою у роботі територіальних органів ДПС, а так само про забезпечення безперебійної роботи територіальних органів ДПС, мала на меті забезпечення реалізації державної податкової політики, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків, зборів, платежів, здійснення повноважень, передбачених законом, у зв`язку з чим організація трудового процесу в територіальних органах ДПС України мала передбачати виконання останніми своїх функцій і повноважень. Наведені скаржником причини стосуються організації трудового процесу з боку відповідальних осіб, тобто є суб`єктивними і не можуть бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження
Інших поважних причин неможливості звернення до суду касаційної інстанції у строк, встановлений статтею 329 КАС України, скаржником не зазначено.
Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 339 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.
Оскільки касаційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених КАС України, таку касаційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для усунення недоліків.
Керуючись статтями 169, 248, 329, 330, 332 КАС України, Верховний Суд
ухвалив:
Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 13 вересня 2021 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18 січня 2022 року у справі № 821/516/16 залишити без руху.
Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, а також у разі, якщо наведені скаржником підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані судом неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено. 
У разі невиконання вимог цієї ухвали в іншій частині в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                           О.  О. Шишов

Судді                                                                                                        І.  В. Дашутін

                                                                                                                 М.  М. Яковенко