УХВАЛА

01 вересня 2022 року 
м. Київ

cправа №  910/11124/19 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Малашенкової Т.М. (головуючий), Бенедисюка І.М., Колос І.Б.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Комунального підприємства "Інженерний центр" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - КП "Інженерний центр", скаржник)

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.12.2021
та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2022
у справі № 910/11124/19

за позовом Публічного акціонерного товариства "Банк "Український капітал"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Концерн "Київпідземшляхбуд"
про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

КП "Інженерний центр" 26.07.2022 (згідно з поштовими відмітками на конверті) звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.12.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2022 у справі №910/11124/19, ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні заяви відмовити у повному обсязі. Крім того, скаржник просить Суд зупинити виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 13.12.2021 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2022 у справі №910/11124/19.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 28.07.2022 у справі №910/11124/19 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Малашенкова Т.М., судді: Бенедисюк І.М., Колос І.Б.

Ухвалою Верховного Суду від 08.08.2022 касаційну скаргу КП "Інженерний центр" у справі №910/11124/19 залишено без руху у зв`язку із не зазначенням підстави (підстав) касаційного оскарження судового рішення, визначену у частині другій статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), з належним обґрунтуванням того, у чому полягає неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, з огляду на предмет касаційного оскарження. 

Вищевказана ухвала Верховного Суду направлена скаржнику 08.08.2022 та отримана останнім 12.08.2022, що підтверджується зворотнім поштовим повідомлення про вручення рекомендованого відправлення.

КП "Інженерний центр" 19.08.2022 (згідно з поштовими відмітками на конверті) надіслало до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги у справі №910/11124/19 та додало до неї касаційну скаргу у новій редакції.

З огляду на викладене скаржник подав матеріали усунених недоліків касаційної скарги у межах строку, наданого Судом ухвалою від 08.08.2022 у справі №910/11124/19.

Так, в касаційній скарзі, викладеній в новій редакції, в обґрунтування своєї правової позиції скаржник із посиланням на абзац 2 частини другої статті 287 ГПК України вказує, що при ухвалені оскаржуваних судових рішень господарські суди не застосували до спірних правовідносин положення статті 204 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) та порушили частину першу статті 336 ГПК України, що полягає у зверненні стягнення на грошові кошти скаржника за відсутності у останнього беззаперечної заборгованості перед Товариством з обмеженою відповідальністю "Концерн "Київпідземшляхбуд". Крім того, господарські суди порушили частину першу статті 5, частину першу статті 41 ГПК України та не застосували до спірних правовідносин пункт 2 частини другої статті 16 ЦК України, що полягає у фактичному визнанні недійсним договору відступлення прав вимоги, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "Концерн "Київпідземшляхбуд" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Еталон Інвест Плюс", не у встановлений законом спосіб та без залучення останніх до участі у розгляді даного спору. 

Касаційна скарга КП "Інженерний центр" подана із додержанням вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України.

Отже, суд дійшов висновку, що скаржником на виконання ухвали Верховного Суду від 08.08.2022 у справі №910/11124/19 усунуто недоліки касаційної скарги.  

Згідно з частиною третьою статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 294 ГПК України питання про відкриття касаційного провадження у справі вирішується колегією суддів у складі трьох суддів не пізніше двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня надходження заяви про усунення недоліків, поданої у порядку, визначеному статтею 292 цього Кодексу.

Отже, на момент відкриття касаційного провадження доводи касаційної скарги не є очевидно неприйнятними, а відтак подані матеріали достатні для касаційного розгляду на підставі абзацу 2 частини другої статті 287 ГПК України.

За приписами частини тринадцятої статті 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з частиною п`ятою статті 301 ГПК України перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Зважаючи на зміст частини тринадцятої статті 8 та частини п`ятої статті 301 ГПК України, перегляд оскаржуваного судового рішення підлягає здійсненню без повідомлення/виклику учасників справи у порядку письмового провадження.                                        
Водночас ухвалою Верховного Суду від 22.08.2022 відкрито касаційне провадження у справі №910/11124/19 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Концерн "Київпідземшляхбуд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.12.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2022     у справі №910/11124/19 у порядку письмового провадження без повідомлення/виклику учасників справи.

За таких обставин, колегія суддів вважає за доцільне здійснити спільний розгляд вказаних касаційних скарг.

Поряд з цим Верховний Суд звертає увагу, що з 05 жовтня 2021 року офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим, відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Також відповідно до Рішення Ради Суддів України від 05.08.2022 з метою підвищення рівня використання інструментів електронного судочинства під час відправлення правосуддя в умовах скрутного фінансового забезпечення судів рекомендовано судам, зокрема у випадках, коли адвокат, нотаріус, приватний виконавець, арбітражний керуючій, судовий експерт, державний орган, орган місцевого самоврядування, суб`єкт господарювання державного або комунального секторів економіки, який бере участь у справі, не має офіційної електронної адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі - вимагати зареєструвати таку офіційну електронну адресу для подальшого направлення судом процесуальних документів в електронній формі; виклики та повідомлення, обмін процесуальними документами з учасниками судових проваджень у першу чергу здійснювати за допомогою електронної пошти та/або з використанням вказаних учасниками судових проваджень мобільних телефонів (в тому числі й з використанням месенджерів, які дозволяють отримати інформацію про доставку відповідного повідомлення, процесуального документа, та отримати інформацію про їх прочитання). Закликано усіх учасників судових проваджень, зокрема - з розумним інтервалом часу цікавитися провадженням у їх справах, добросовісно користуватися належними процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки; зареєструвати електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; зареєструватися в підсистемі "Електронний кабінет" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи; використовувати функціонал "Електронного кабінету" для ознайомлення з поданими документами в електронній формі.

Щодо клопотання скаржника про зупинення виконання оскаржуваних судових актів, яке обґрунтовано тим, що виконання судових рішень може бути наслідком безпідставної виплати на користь позивача значної суми коштів та зробить ілюзорним реалізацію права КП "Інженерний центр" на касаційне оскарження у випадку задоволення касаційної скарги.

З аналізу абзацу другого частини четвертої статті 294 та статті 332 ГПК України вбачається, що заява про зупинення виконання судового рішення має містити обґрунтування необхідності зупинення виконання рішення (зокрема, неможливість повороту виконання рішення у разі його скасування).

Повноваження суду стосовно зупинення виконання судового рішення унормовано положенням частини першої статті 332 ГПК України, відповідно до якого суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку. Однак необґрунтовано тривала затримка у виконанні обов`язкового для виконання судового рішення може становити порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права на доступ до суду.

Клопотання про зупинення виконання судових рішень або зупинення їх дії, має бути мотивованим, містити підстави для зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, підтверджені належними доказами. У клопотанні заявник повинен навести обґрунтування його вимог та довести, що захист його прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для відновлення порушених прав необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, або буде неможливим повернення виконання судових рішень або зупинення їх дії у разі, якщо вони будуть скасовані.

Заява про зупинення виконання судових рішень повинна містити не лише посилання на правові норми, що надають суду можливість здійснити таку процесуальну дію, а й бути обґрунтованою посиланням на конкретні обставини (утруднення повторного розгляду справи, перешкоди у здійсненні повороту виконання, запобігання порушенню прав осіб, які брали/не брали участі у розгляді справи, але рішенням суду вирішено питання про їх права та обов`язки) та наявністю доказів в підтвердження таких обставин (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 28.10.2019 у справі №904/94/19).

Сумніви скаржника щодо дотримання судами попередній інстанцій норм права під час постановлення оскаржених судових рішень покладені в основу касаційної скарги та за умов дотримання їх відповідності нормам ГПК України є підставою для перегляду цих рішень судом касаційної інстанції. Водночас вони (аргументи для касаційного оскарження) не обґрунтовують підстави для зупинення виконання оскарженого рішення та не можуть аргументовано свідчити про таку необхідність.

Сама по собі незгода учасника судового процесу із судовим рішенням не є достатньою підставою для зупинення його виконання, оскільки правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права суд касаційної інстанції перевіряє, переглядаючи по суті у касаційному порядку судові рішення. За таких міркувань Суд відхиляє доводи заявника в цій частині.

Суд, вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідності забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки тощо.

У разі зміни або скасування судового рішення після його виконання статтею 333 ГПК України унормовано вирішення питання про поворот виконання рішення, постанови. 

Так, проведення виконавчих дій не є безумовною підставою для зупинення судом касаційної інстанції виконання оскаржуваних рішень суду першої та апеляційної інстанцій, що набрали законної сили і є обов`язковими до виконання (стаття 1291 Конституції України, стаття 326 ГПК України).

Суд має право зупинити виконання судових рішень, зокрема, якщо кінцеве рішення невідворотне та його негайне виконання може завдати значної шкоди. При цьому сторона, проти якої ухвалено судове рішення у справі, має обґрунтувати свою заяву належним чином і навести обґрунтування його вимог та довести, що захист його прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для відновлення порушених прав необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, або буде неможливим повернення виконання судових рішень або зупинення їх дії у разі, якщо вони будуть скасовані. 

Європейський суд з прав людини в рішенні від 20.07.2004 у справі "Шмалько проти України" вказав, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду (§ 43).

Право на суд, захищене статтею 6, було б ілюзорним, якби національна правова система Високої Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (рішення Європейського суду з прав людини від 19.03.1997 у справі "Горнсбі проти Греції").

Крім того, Суд враховує, що у клопотанні скаржника про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень не наведені обґрунтовані доводи, що дають підстави для висновку про необхідність зупинення його виконання, та відсутні обґрунтовані та вагомі докази на підтвердження факту необхідності зупинення виконання даного рішення.

Враховуючи викладене, зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії в силу статті 332 ГПК України є правом, а не обов`язком суду, та беручи до уваги, що однією із засад (принципів) господарського судочинства є обов`язковість судового рішення й з огляду на відсутність у суду касаційної інстанції належно обґрунтованих підстав для висновку про необхідність зупинення виконання оскаржуваних судових рішень до закінчення касаційного перегляду, в задоволенні клопотання скаржника слід відмовити.

Керуючись статтями 8, 234, 235, 294, 300, 301, 332 Господарського процесуального кодексу України, Касаційний господарський суд, 

У Х В А Л И В:

1. Відкрити касаційне провадження у справі №910/11124/19 за касаційною скаргою Комунального підприємства "Інженерний центр" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.12.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2022   у справі №910/11124/19 у порядку письмового провадження без повідомлення/виклику учасників справи.

2. Учасники справи мають право подати відзиви на касаційну скаргу до 16 вересня 2022 року до Верховного Суду Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О.Копиленка, 6, або через систему «Електронний суд».  Відсутність відзиву на касаційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення.

3. Відмовити Комунальному підприємству "Інженерний центр" виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у задоволенні клопотання про зупинення виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 13.12.2021 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2022   у справі №910/11124/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                          Т. Малашенкова 

Суддя                                                                                          І. Бенедисюк

Суддя                                                                                          І. Колос