ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

26 вересня 2022 року 	м. Дніпро	справа № 160/5059/22	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача:  Шальєвої В.А.
суддів:                           Білак С.В., Олефіренко Н.А.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Захарчук Наталі Володимирівни на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.06.2022 р. (суддя Луніна О.С.) в справі № 160/5059/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Синельниківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та  скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, 
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі – ГУНП), Синельниківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - Синельниківське РУП) про визнання протиправними та  скасування пункту 1 наказу начальника ГУНП в Дніпропетровській області Щадило А. за № 308 від 08.02.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора відділу превенції Синельниківського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 », яким до старшого інспектора відділу превенції Синельниківського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції; визнання незаконним та скасування наказу начальника ГУНП в Дніпропетровській області Щадило А. від 04.03.2022 № 236 о/с «По особовому складу» в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію»;  поновлення на службі в Головному управлінні Національної поліції в Дніпропетровській області на посаді старшого інспектора відділу превенції Синельниківського РУП ГУНП з 04.03.2022 року;  стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 04 березня 2022 року по день ухвалення рішення суду про поновлення на службі без утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів із розрахунку середньоденної заробітної плати 758,21 грн.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.06.2022 р. в задоволенні позову відмовлено.
В апеляційній скарзі представник позивача просить скасувати рішення з підстав неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду обставинам справи, неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права,  порушення норм процесуального права, ухвалити нове рішення про задоволення позову.
Апелянт звертає увагу, що ані позивачем, ані його представником не отримано жодного процесуального документу суду, відзивів на позовну заяву, що позбавило позивача права реалізувати свої процесуальні права.
Зазначає, що у висновку службового розслідування не зазначено обставин, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського, вид і розмір заподіяння шкоди, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку, наявність причинного зв`язку  між неправомірними діями особи та їх наслідками, тому висновок містить не всі необхідні відомості, які можуть слугувати для прийняття вмотивованого рішення. Акт про відмову надати пояснення від 26.01.2022 р. не підписаний присутнім під час відмови ОСОБА_2 , не зареєстрований в службі діловодства (канцелярії) органу поліції, а надане до матеріалів службового розслідування пояснення позивача не містить підпису особи, яка отримала пояснення.
Враховуючи недотримання процедури службового розслідування, у суду першої інстанції були підстави  для визнання протиправними наказів, прийнятих за результатами службового розслідування.
Крім того, постановою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04.05.2022 р., яка набрала законної сили 17.05.2022 р., закрита справа про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, за відсутності в діях позивача адміністративного правопорушення. Ця постанова мала бути врахована судом першої інстанції відповідно до частини першої статті 72 КАС України, відповідно є очевидним висновок про відсутність в діях позивача порушення транспортної дисципліни.
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач ГУНП просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги.
Справа судом розглянута  без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Перевіривши  законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.
          Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ та в Національній поліції України з серпня 2000 року відповідно до наказу УМВС України в Дніпропетровській області та  в Національній поліції України з 07.11.2015 року. На посаді  старшого інспектора відділу превенції Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває з 01.02.2021 року.
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії БД №250937, складеним о 21 год. 50 хв. на 228 км. а/д  Харків -  Сімферополь  -Алушта  - Ялта, ОСОБА_1 керував автомобілем «Mazda 3», номерний знак НОМЕР_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю, почервоніння очей, неадекватна поведінка). Від проходження огляду на стан сп`яніння відмовився в присутності двох свідків.
Відповідно до наказу №2603 ГУНП в Дніпропетровській області від 20.12.2021 року «Про організацію проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактом надходження 17.12.2021 року рапорту начальника УГІ ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Олександра Тарана про складання працівниками Павлоградського РУП ГУНП в Дніпропетровській області адміністративного протоколу за ч. 1 ст. 130 КУпАП  відносно водія автомобіля «Mazda 3», номерний знак НОМЕР_1 , старшого інспектора відділу превенції Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 .
Опитаний під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 повідомив, що 17.12.2021 року він звернувся до Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за фактом вчинення щодо нього протиправних дій  під час складання матеріалу про адміністративне правопорушення. Також ОСОБА_1 пояснив, що він пройшов медичний огляд з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, про що КП «Обласний медичний психіатричний центр лікування залежностей зі стаціонаром «ДОР» складено висновок №103 о 02 годині 15 хв. 18.12.2021 року, за яким ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів не виявлено.
Висновком службового розслідування від 07.02.2022 року встановлено, що 17.12.2021 року о 21 год. 50 хв. поліцейськими відділу реагування патрульної поліції Павлоградського районного відділу поліції ГУНП  перевірено транспортний засіб «Mazda 3», номерний знак НОМЕР_1 , у ході якого виявлено відсутність полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності. Після зупинки транспортного засобу встановлено, що водієм був майор поліції ОСОБА_1 . Під час спілкування з ОСОБА_1 співробітники поліції почули виражений запах алкоголю, після чого йому було запропоновано пройти відповідний огляд на місці затримки транспортного засобу за допомогою газоаналізатора «DRAGER». ОСОБА_1 перешкоджав іншим співробітникам поліції. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку на місці події за допомогою газоаналізатора «Драгер» та у медичному закладі, в присутності свідків відмовився. Працівниками Павлівського РВП ГУНП в Дніпропетровській області складено протокол про адміністративне правопорушення серії БД №250937.
За грубе порушення службової дисципліни, зокрема вимог основних обов`язків поліцейського, передбачених п. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 18  Закону України «Про Національну поліцію», п. 6, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до старшого інспектора відділу превенції Синельниківського РУП ГУНП  майора поліції ОСОБА_1 (0047235) відповідно до наказу від 08.02.2022 року  №308 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора відділу превенції Синельниківського РУП ГУНП  майора поліції ОСОБА_1 »   застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Наказом начальника ГУНП в Дніпропетровський області №236 о/с від 04.03.2022 року «По особовому складу»  майора поліції ОСОБА_1 (0047235) звільнено зі служби в поліції з 04 березня 2022 року за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби). Підстави для звільнення: наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 08.02.2022 № 308.
Оскільки у спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення, врахувавши правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 10.07.2019 у справі  № 802/1150/17-а, суд першої інстанції дійшов висновку про доведеність висновків службового розслідування та факту порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського, та про необґрунтованість позовних вимог.
          Суд визнає приведені висновки обґрунтованими, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ з 15.08.2000 р. по 06.11.2015 р., в органах Національної поліції України – з  07.11.2015 р., на посаді старшого інспектора відділу превенції Синельниківського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області – з  01.02.2021 р.  
ОСОБА_1 має спеціальне звання майор  поліції.
Наказом  ГУНП в Кіровоградській області від 20.12.2021 р.  №2603  призначено  службове розслідування за фактом можливого вчинення неправомірних дій окремими поліцейськими Синельниківського РУП ГУНП, що призвело складання відносно старшого інспектора відділу превенції цього ж підрозділу майора поліції ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП (а.с. 70).
Наказом ГУНП в Кіровоградській області №98 від 17.01.2022 р. внесено зміни до складу дисциплінарної комісії (а.с. 72), наказом від 17.01.2022 р. № 107 продовжено строк проведення службового розслідування до 18.02.2022 р. (а.с. 74).
Висновком за результати службового розслідування за фактом можливого вчинення неправомірних дій окремими поліцейськими Синельниківського РУП ГУНП, що призвело до складання відносно старшого інспектора відділу превенції цього ж підрозділу майору поліції ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП від 07.02.2022 р., затвердженим начальником ГУНП в Дніпропетровській області, (а.с. 57-67)       встановлено, що 17.12.2021 р. о 21 годині 50 хв. поліцейськими відділу реагування патрульної поліції Павлоградського районного відділу поліції ГУНП на 228 км траси М-18 «Харків-Сімферополь» складено протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 250937 за ч. 1 ст. 130 КУпАП у відношення старшого інспектора відділу превенції Синельниківського районного управління поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 , який перебував поза службою в цивільному одязі та без вогнепальної зброї. 
Дисциплінарною комісію запропоновано  вважати встановленим  факт вчинення неправомірних дій окремими  поліцейськими Синельниківського  РУП ГУНП, що призвело  до складання  відносно старшого інспектора відділу превенції цього ж підрозділу  майора поліції ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП, а також вважати встановленим факт  наявності в діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку. 
За порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 6, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що виразилось в ненаданні допомоги та перешкоджанні іншим поліцейським  виконувати їхні службові обов`язки, а також у безпідставній відмові від проходження у встановленому законом порядку огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, тобто скоєння проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, дисциплінарною комісією запропоновано застосувати до старшого інспектора відділу превенції Синельниківського районного управління поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. 
Пунктом 1 наказу начальника ГУНП  в Дніпропетровській області № 308 від 08.02.2022 р.  «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора відділу превенції Синельниківського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 »  застосовано до  старшого інспектора відділу превенції Синельниківського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 6, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що виразилось в ненаданні допомоги та перешкоджанні іншим поліцейським  виконувати їхні службові обов`язки, а також у безпідставній відмові від проходження у встановленому законом порядку огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, тобто скоєння проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (а.с. 68-69).
Наказом ГУНП № 236о/с від 04.03.2022 р. (по особовому складу) майора поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора відділу превенції Синельниківського районного управління поліції, звільнено з 04.03.2022 р. за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції  (а.с. 109).
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення  серії БД № 250937 від 17.12.2021 р., складеного о 21 год. 50 хв. на 228 км автодороги Харків – Сімферополь –Алушта –  Ялта, ОСОБА_1 керував автомобілем «Mazda 3», номерний знак НОМЕР_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю, почервоніння очей, неадекватна поведінка), від проходження огляду на стан сп`яніння відмовився в присутності двох свідків (а.с. 79).
Постановою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04.05.2022 р. в справі № 183/194/22 справа про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрита за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення (а.с. 135).
Спірним під час апеляційного перегляду справи є доведеність наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку, а також дотримання процедури проведення службового розслідування.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає  Закон України «Про Національну поліцію»    від 02.07.2015 р. № 580-VIII  (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до статті 19 якого    у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону № 580-VIII).
За приписами  пункту 6 частини першої   статті 77 Закону № 580-VIII   поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Обсяг основних обов`язків поліцейського визначено  частиною першою  статті 18 Закону № 580-VIII, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень  Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Абзацами 1, 2, 5 пункту 1 розділу 2 Правил  етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 р. №1179, передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:
неухильно дотримуватися положень  Конституції  та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені  Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до  Конституції  та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;
неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених  Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції»  та іншими актами законодавства України.
Частинами першою та другою статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі – Дисциплінарний статут).
За приписами частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським  Конституції  і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених  статтею 18  Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
За приписами статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до частин першої – третьої  статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Стосовно дотримання відповідачем порядку проведення службового розслідування суд зазначає наступне.
За позицією позивача відповідачем не дотримано процедуру проведення службового розслідування в частині не зазначення у висновку службового розслідування обставин, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського, вид і розмір заподіяння шкоди, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку, наявність причинного зв`язку  між неправомірними діями особи та їх наслідками; акт про відмову надати пояснення від 26.01.2022 р. не підписаний присутнім під час відмови ОСОБА_2 , не зареєстрований в службі діловодства (канцелярії) органу поліції, а надане до матеріалів службового розслідування пояснення позивача не містить підпису особи, яка отримала пояснення.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. № 893,  зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 р. за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).
За змістом пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Пунктом 13 розділу V Порядку № 893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.
Відповідно до пункту 14 розділу V Порядку № 893 під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.
Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в  додатку  до цього Порядку.
<…>
Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.
За змістом пункту 17 розділу V Порядку № 893 факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення.
В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови.
Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.
Судом встановлено, що на копії пояснення ОСОБА_1 (а.с. 101) відсутній підпис особи, що відібрала пояснення, а на копії пояснень на а.с. 98-100  підпис такої особи наявний.
Дослідженням акту про відмову надати пояснення (а.с. 102) від 26.01.2022 р. встановлено, що такий акт складений  в присутності свідків, проте матеріали справи не містять відомостей про реєстрацію акту про відмову надати пояснення в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія.
Разом з тим, деякі процедурні порушення (зокрема, щодо відсутності у письмових поясненнях підпису особи, яка відібрала пояснення, а також відсутність відомостей про реєстрацію акту про відмову надати пояснення в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія) не випливають на правомірність висновку службового розслідування, а також не є підставою вважати висновок службового розслідування неналежним чи недопустимим доказом.
На думку суду, зазначені процедурні порушення є незначними та не впливають на суть та правомірність висновку службового розслідування, а також правомірність наказів, прийнятих за результатами такого службового розслідування. 
Пунктом 4 розділу VI Порядку № 893 передбачено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема, обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені  статтею 19  Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
У висновку службового розслідування дисциплінарною комісією не приведено обставин, що обтяжують або пом`якшують відповідальність позивача, крім того, що позивач не має діючих дисциплінарних стягнень, що свідчить про не встановлення дисциплінарною комісією таких обставин (крім відсутності діючих дисциплінарних стягнень). 
Стосовно доведеності наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку як підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності  суд зазначає таке.
Фактично порушенням службової дисципліни в спірному випадку висновком службового розслідування визнано ненадання допомоги та перешкоджання іншим поліцейським  виконувати їхні службові обов`язки, а також безпідставна відмова від проходження у встановленому законом порядку огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, тобто скоєння проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на поліцейського обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади.
Факт відмови позивача від проходження  медичного огляду на стан сп`яніння підтверджено висновком службового розслідування та дослідженням відеозапису події.
Диспозицією частини першої статті 130 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність настає за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
Тобто, адміністративна відповідальність за цією правовою нормою настає, зокрема, за відмову від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
Як вказано вище, відмова позивача від проходження огляду на місці зупинки транспортного засобу або в найближчому відповідному закладі охорони здоров`я  встановлена під час проведення службового розслідування.
Крім того, відмова позивача  від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння правильно розцінена дисциплінарною комісією як намагання позивача перешкодити здійсненню своїх повноважень іншими співробітниками поліції з метою уникнення дисциплінарної та адміністративної відповідальності.
Посилання апелянта на висновок №103  щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного, чи іншого виду сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, виданий КП «Обласний медичний психіатричний центр з лікування  залежностей зі стаціонаром «ДОР», а також на факт закриття справи про адміністративне правопорушення постановою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від  04.05.2022 р. в справі № 183/194/22 суд визнає цілком безпідставними, адже до позивача дисциплінарне стягнення застосовано не через керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, а також не у зв`язку із складенням протоколу про адміністративне правопорушення, а за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції.
Відтак, закриття справи про адміністративне правопорушення  у зв`язку з відсутністю в діях позивача складу адміністративного правопорушення, а також не підтвердження факту керування транспортним засобом у стані сп`яніння, жодним чином не спростовує дій, які розцінені дисциплінарною комісією як порушення службової дисципліни. 
Верховний Суд у постанові від 10.07.2019 у справі  № 802/1150/17-а звернув увагу на те, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягненням до дисциплінарної відповідальності. Щодо останньої, то види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського.
Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.
За правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а у подібних правовідносинах, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.
Суд зазначає, що з огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, а також приймаючи до уваги вищенаведені норми права,  у спірному випадку відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.
В цьому випадку підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції слугували вчинене останнім порушення  Закону України «Про Національну поліцію»,  Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки, внаслідок чого позивачем скоєно проступок, який охоплюється поняттям «порушення службової дисципліни».
Поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції
Оскільки матеріалами службового розслідування доведено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому при прийнятті оскарженого наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та в спосіб, встановлений законом.
Стосовно доводів апелянта про порушення судом першої інстанції норм процесуального права в частині не отримання процесуальних документів суду, відзивів на позовну заяву, що позбавило позивача права реалізувати свої процесуальні права, суд  звертає увагу, що направлені судом першої інстанції позивачу процесуальні документи (ухвала про відкриття провадження у справі) повернута відділенням поштового зв`язку із відміткою про закінчення терміну зберігання (а.с. 41), що вказує на дотримання судом першої інстанції норм процесуального права та небажання саме позивача отримувати направлені на його адресу процесуальні документи.
Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Оскільки ця справа стосується питання прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, а позивач не є службовою особою, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займає відповідальне та особливо відповідальне становище, ця справа є справою незначної складності у розумінні пункту 1 частини шостої  статті 12 КАС України, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з пунктом 2 частини п`ятої  статті 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених цим пунктом. 
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9,   242, 243,   308, 311,  315,   316,   321,   322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
          Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Захарчук Наталі Володимирівни на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.06.2022 р. в справі № 160/5059/22 залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.06.2022 р. в справі № 160/5059/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Синельниківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та  скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття 26.09.2022 р. та відповідно до пункту  2 частини п`ятої  статті 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.
          Повне судове рішення складено 26.09.2022 р.
   
             Суддя-доповідач                                                                      В.А. Шальєва 

                               суддя                                                                      С.В. Білак 

                               суддя                                                                      Н.А. Олефіренко