УХВАЛА
про відмову у відкритті касаційного провадження
21 грудня 2022 року 
м. Київ
справа № 320/7777/21
провадження № К/990/35198/22
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Єзерова А.А.,
суддів: Бучик А.Ю., Кравчука В.М.,
перевіривши касаційну скаргу Київської обласної прокуратури на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.10.2022 у справі №320/7777/21 за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування припису,
у с т а н о в и в:
ОСОБА_1 звернулася до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради, у якому просила:
- визнати протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області щодо проведення позапланової перевірки, яка оформлена актом від 13.05.2021 №13052021/1;
- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.05.2021 №1305/1, винесений Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 23.10.2021 позовні вимоги задоволено повністю.
Не погоджуючись з таким рішенням, Київська обласна прокуратура подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати спірне рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.09.2022 апеляційну скаргу Київської обласної прокуратури на рішення Київського окружного адміністративного суду від 23.10.2021 у справі №320/7777/21 - залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам статті 296 КАС України. Тому скаржнику було надано строк для подання суду апеляційної інстанції клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказавши поважні причини пропуску з відповідним обґрунтуванням та доказами.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.10.2022 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Київської обласної прокуратури на рішення Київського окружного адміністративного суду від 23.10.2021 у справі №320/7777/21.
На зазначену ухвалу суду апеляційної інстанції Київська обласна прокуратура подала касаційну скаргу.
Згідно з частиною 1 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Судом апеляційної інстанції було встановлено, що рішення суду першої інстанції ухвалене 23.10.2021, про спірне рішення представник апелянта дізнався 23.02.2022 при ознайомленні з матеріалами справи, натомість, апеляційну скаргу подано 30.05.2022. Тобто, заявником подано скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
В ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, Шостий апеляційний адміністративний суд наголосив на тому, що посилання скаржника на введення воєнного стану на території України не може бути належним обґрунтуванням суттєвого пропуску такого строку з огляду на продовження роботи органів державної влади.
Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження у справі, суд апеляційної інстанції повторно відхилив клопотання скаржника про те, що строк на апеляційне оскарження пропущено ним з поважних причин через введення на території України правового режиму воєнного стану, оскільки державні органи, які є рівними перед законом і судом поряд з іншими учасниками справи, зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку. Недоліки в організації робочого процесу не є об`єктивними та непереборними обставинами, які перешкоджають оскаржити судове рішення в межах встановленого законодавством строку. Крім цього, на суб`єкт владних повноважень покладено обов`язок забезпечити належний рівень здійснення претензійно-позовної роботи з урахуванням, окрім іншого, структурних особливостей установи, обсягу навантаження на працівників та перерозподілу їх службових обов`язків, кадрових питань та пов`язаних із цим факторів для виконання покладених на них обов`язків.
Позаяк скаржник не надав доказів перебування усього особового складу у зоні активних бойових дій чи існування інших обставин, які унеможливили звернення з апеляційною скаргою представників Київської обласної прокуратури у встановлені або найстисліші строки. Поряд з цим, починаючи з 25.04.2022 перелік територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) визначається Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України у наказі від 25.04.2022 №75. Згідно з вказаним нормативно-правовим актом місто Київ з 25.04.2022 не належать до районів проведення воєнних (бойових) дій або районів, які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні).
Шостий апеляційний адміністративний суд зробив висновок, що апелянт не навів дійсно істотних доводів та підстав, які унеможливили своєчасне звернення з апеляційною скаргою до суду, тому колегія суддів визнала клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження необґрунтованим, наведені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження неповажними та відмовила у відкритті апеляційного провадження у справі.
Колегія суддів вважає обґрунтованими такі висновки суду апеляційної інстанції з огляду на таке.
Статтею 295 КАС України визначено строк на апеляційне оскарження судового рішення, а статтею 296 цього Кодексу закріплено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.
За правилами частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).
Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію так, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без значних затримок та невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема й щодо дотримання строку апеляційного оскарження.
Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, розумно використовувати наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.
Зміст положень наведених норм процесуального права відбитий і в статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.
Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків разом з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених також і нормами процесуального закону, і не можуть та не повинні отримувати вигоду від їхнього порушення, уникати або через допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «добропорядного публічного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею самою.
Також відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, зумовлене, насамперед, специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків спрямоване на забезпечення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків передбачене законом також для того, щоб дисциплінувати учасників адміністративного судочинства та стимулювати своєчасне виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України.
Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.
Колегія суддів зазначає, що постановляючи оскаржену ухвалу, суд апеляційної інстанції безпосередньо дослідив обставини, пов`язані з причинами пропуску Київською обласною прокуратурою строку на апеляційне оскарження судового рішення, та зробив обґрунтований висновок про те, що зазначені в клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними, а інших підстав для поновлення строку апеляційного оскарження скаржник не зазначив.
Відповідно до вимог пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.
Частина друга статті 333 КАС України встановлює, що у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
З огляду на наведене суд касаційної інстанції вважає, що подана Київською обласною прокуратурою касаційна скарга є необґрунтованою. Правильне застосовування судом апеляційної інстанції норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їхнього застосування чи тлумачення, що відповідно до частини другої статті 333 КАС України є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі.
Керуючись положенням частини 2 статті 333 КАС України, Верховний Суд
у х в а л и в:
1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Київської обласної прокуратури на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.10.2022 у справі №320/7777/21.
2. Копію цієї ухвали разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.
Суддя-доповідач                                                                                          А.А. Єзеров

Суддя                                                                                                              А.Ю. Бучик

Суддя                                                                                                              В.М. Кравчук