ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

01 листопада 2022 року 	м. Дніпро	справа № 160/170/22	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Кругового О.О. (доповідач),
                               суддів:  Прокопчук Т.С., Шлай А.В.,     
за участю секретаря судового засідання Іотової А.О., 
за участю представника відповідача: Бісєрова А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні  в місті Дніпрі апеляційну скаргу фізичної особи – підприємця ОСОБА_1 , фізичної особи – підприємця ОСОБА_2     
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду   від  26.07.2022 року, (суддя суду першої інстанції Кучугурна Н.Є.), прийняте у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі, в адміністративній справі №160/170/22 за позовом фізичної особи – підприємця ОСОБА_1 , фізичної особи – підприємця ОСОБА_2  до  Управління державної архітектурно – будівельного контролю Дніпровської міської ради  про визнання протиправними та скасування постанов, - 
ВСТАНОВИВ:
05 січня 2022 року фізична особа – підприємець ОСОБА_1 та фізична особа – підприємець ОСОБА_2 звернулись до суду з адміністративним позовом, в якому просили: 
  -визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №18/211221 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.12.2021, якою визнано винною фізичну особу-підприємця ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;
-визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №17/211221 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.12.2021, якою визнано винною фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;
-стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 судові витрати у розмірі 2270 грн;
-стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 2270 грн.
          В обгрунтування адміністративного позову позивачі зазначили, що постанови №18/211221 та №17/211221 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.12.2021 прийняті відповідачем неправомірно, без урахування усіх обставин, відтак останні підлягають скасуванню у судовому порядку. Вказано, що за наслідками перевірки, відповідачем не встановлено факту експлуатації спірної будівлі, а тому відсутні підстави вважати про її експлуатацію власниками та, відповідно притягати до відповідальності за не введення її в експлуатацію. Крім того, позивачі зазначили, що   відповідачем порушено приписи Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553, в частині невручення направлення на перевірку співвласнику будівлі – ОСОБА_4 та не притягнення її до відповідальності, адже власниками будівлі є три особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_5 .
          Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.07.2022 року в задоволенні позовних вимог – відмовлено.
          Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивачі звернулись з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог.
          Апеляційна скарга обґрунтована тим, що відповідач за одне і те саме порушення наклав два однакові штрафи на обох співвласників, що на думку позивачів є протиправним, адже штраф повинен бути розподілений між співвласниками в залежності від частки у спільній власності. Також, позивачі наголошують, що ними не експлуатувався об`єкт будівництва, відтак відсутні підстави для застосування штрафних санкцій. Крім того, позивачі зазначають, що оскільки направлення на перевірку не було вручене третій співвласниці об`єкту будівництва – незаконним є проведення перевірки та прийняття актів реагування.  
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга  не підлягає  задоволенню з наступних підстав.
          Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на 28.12.2021, нежитлова будівля загальною площею 345,3 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_1 - розмір частки Ѕ, на підставі договору купівлі-продажу частини нежитлової будівлі від 11.11.2011, ОСОБА_6 – розмір частки ј на підставі договору дарування від 16.07.2013 та ОСОБА_4 – розмір частки ј на підставі договору дарування від 16.07.2013.
Згідно вказаної Інформації, вищезазначене нерухоме майно є нежитловою будівлею, якій присвоєно літ. А-2, загальною площею 345,3 кв.м., яке складається з: літ.а – ганок, літ.а1 – тераса, №1 – огорожа, №2 – огорожа, №3 – огорожа, І – мостіння, та знаходиться на земельній ділянці площею 0.0167 га, кадастровий номер 1210100000:08:835:0023.
Згідно наявного в матеріалах справи технічного паспорту, виготовленого Комунальним підприємством «Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації» на громадський об`єкт - нежитлова будівля літ.А-2, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вказана будівля має 2 поверхи, 1-й поверх – 163,8 кв. м., 2- поверх – 181,5 кв.м., що загалом становить загальну площу 345,3 кв.м.
Також із технічного паспорту вбачається, що право власності на вказаний об`єкт набуто первісними власниками на підставі рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації «Захисники правопорядку» від 30.01.2009. В ньому також міститься відмітка про необхідність прийняття об`єкта до експлуатації (а.с. 49 т. 2).
У жовтні-листопаді 2021 року спеціалістами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, на підставі наказу №248 П (а.с.151 том 1) від 28.10.2021 та направлення №0243 від 28.10.2021 (а.с.153-154 том 1), проведено позаплановий захід державного контролю (нагляду) об`єкту, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Підставою проведення перевірки є виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, строк проведення позапланової перевірки визначено з 29.10.2021 по 11.11.2021.
Направлення на перевірку вручено 04.11.2021 під розписку ОСОБА_7 , яка є довіреною особою ОСОБА_1 , та 09.11.2021 під розписку ОСОБА_2 , про що мається відповідна відмітка на зворотньому аркуші направлення на перевірку, копії якого додані до матеріалів справи як позивачем так і відповідачем (а.с. 69, т.1 а.с. 8 т.2).
Сторонами вказана обставина не заперечується.
Відповідно до довіреності, наявної в матеріалах справи (а.с.42 т.2) від 13.10.2020 року ФОП ОСОБА_1 уповноважує Мірошник О.Г., бути її представником та вести її справи, як фізичної особи – підприємця у відповідних установах, підприємствах, організаціях міста Дніпро (в тому числі у місцевих органах влади, виконавчих органах, перед державними / приватними нотаріусами, органах та/або відділах Державної реєстраційної служби України, в органах, які здійснюють реєстрацію / перереєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців, в центрах надання адміністративних послуг, органах місцевого самоврядування тощо). Для цього, Мірошник О.Г. надається право розписуватись від імені ОСОБА_1 , як довірителя, в тому числі підписувати заяви, інформаційні повідомлення, реєстраційні картки тощо ; давати будь-які пояснення, наводити будь-які доводи та міркування, коли в тому буде потреба, в процесі виконання дорученого, подавати будь-які заяви від імені ОСОБА_1 , подавати та одержувати будь-які документи тощо.
За результатами проведеного заходу складено акт від 11.11.2021 №00000000091 (а.с.114-136 том 1).
Перевірка проводилась 09.11.2021 головним спеціалістом-інспектором Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Мокрим Юрієм Олеговичем та головним спеціалістом-інспектором Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Пільоновим Андрієм Олександровичем у присутності довіреної особи ОСОБА_1 - Мірошник О.Г. ,та ОСОБА_2 .
Згідно з висновком акту від 11.11.2021 відповідачем встановлені наступні порушення: замовником - співвласником, фізичною особою- підприємцем ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , побудовано нежитлову двоповерхову капітальну будівлю громадського призначення під міні-готель та кафе, розмірами у плані 8,5 м. х 27,54 м., висотою 7,8 м, яка експлуатуються без декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що забороняється законодавством; замовником - співвласником, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , побудовано нежитлову двоповерхову капітальну будівлю громадського призначення під міні-готель та кафе, розмірами у плані 8,5 м. х 27,54 м., висотою 7,8 м, яка експлуатуються без декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що забороняється законодавством.
Від підписання акту довірена особа ОСОБА_8 - ОСОБА_7 , та ОСОБА_2 відмовились, про що зазначено в акті.
Під час проведення перевірки інспекторами проводилась фото- та відеофіксація.
З метою усунення виявлених відповідачем порушень 11.11.2021 складено приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с.110-113 том 1), шляхом припинення експлуатації самочинно зведеної нежитлової двоповерхової будівлі громадського призначення у строк, починаючи з 11.11.2021.
Від підписання приписів довірена особа ОСОБА_8 - Мірошник О.Г., та ОСОБА_2 також відмовились, про що зазначено у приписах.
Також Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради складені протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.11.2021 (а.с.137-139, 141-143 том 1) стосовно ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . Цими протоколами зафіксовані порушення виявлені під час перевірки, а саме: замовником - співвласником, фізичною особою- підприємцем ОСОБА_1 та замовником - співвласником, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , побудовано нежитлову двоповерхову капітальну будівлю громадського призначення під міні-готель та кафе, розмірами у плані 8,5 м. х 27,54 м., висотою 7,8 м, яка експлуатуються без декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що забороняється законодавством.
У протоколах також зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 25.11.2021 о 10:00 год у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.
Від підписання протоколів довірена особа ОСОБА_8 - ОСОБА_7 , та ОСОБА_2 також відмовились, про що зазначено у протоколах.
Матеріали перевірки (акти, протоколи, приписи) направлено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку 11.11.2021, про що є відповідні докази у справі (а.с. 25, 60 т.2) та відмітки в актах, протоколах, приписах із зазначенням трек - номерів рекомендованого відправлення.
В подальшому, розгляд справи перенесено на 07.12.2021, а згодом на 21.12.2021.
21.12.2021 в.о. начальника Управління, розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності прийняв постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності:
№18/211221, якою визнано винною фізичну особу-підприємця ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»(а.с.155-157 том 1);
№17/211221, якою визнано винною фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»(а.с.158-160 том 1).
Вказані постанови отримано представником ОСОБА_8 та ОСОБА_2 , адвокатом Бартош-Стрельниковою Т.М., 22.12.2021.
Вважаючи, що постанови прийняті необґрунтовано позивачі звернулись до суду з даним позовом.
          Вирішуючи спір між сторонами суд першої інстанції виходив з того, що відповідач під час прийняття постанов про накладення штрафних санкцій на позивачів діяв в порядку та в межах повноважень визначених Законом, тому підстави для задоволення позовних вимог – відсутні.
          Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
          Відповідно до ст. 6, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації, тощо.
Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до абз. 2 п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.
Згідно з пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до п. 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Згідно з п. 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.
Пунктом 12 Порядку №553 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до пункту 16 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Відповідно до пункту 17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
          Як видно з електронних доказів (фото-файлів) вбачається, що перевірка спірного об`єкту нерухомості проводилась у присутності суб`єкта містобудування, співвласниці будівлі, ФОП ОСОБА_2 . Про що, також, підтверджено представником позивача під час дослідження доказів в судовому засіданні.
          Як встановлено під час перевірки спеціалістами контролюючого органу, нежитлова будівля, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , експлуатується без прийняття об`єкта нерухомості в експлуатацію (самочинне будівництво).
          Позивачі заперечують проти факту експлуатації будівлі, зазначають, що в будівлі були відсутні співробітники, також було вимкнено світло.
          Між тим, судом за допомогою електронних доказів встановлено, що на фасаді будівлі знаходиться вивіска «SAKARTVELO», на скляній вхідній двері будівлі на папері знаходиться інформація стосовно того, що кафе «працює на винос», всередині будівлі приміщення верхнього поверху обладнано під кафе, приміщення нижнього поверху - під міні-готель, у приміщенні знаходилась особа, яка назвала себе «адміністратором», представники контролюючого органу під час перевірки були допущені до всіх приміщень кафе та міні-готелю. У приміщенні кафе та господарських приміщеннях (кухні, підсобці) знаходиться техніка для приготування їжі, кухонний утвір, меблі, продукти їжі, чистий та брудний посуд, газовий балон, холодильник із їжею тощо. Також у приміщенні кафе є барна стійка із пляшками, при візуальному огляді, схожого на алкоголь.
У приміщенні готелю (номерах) з фото-файлів вбачається, що деякі номери готові для відвідування, тобто прибрані, застелені ліжка, відсутній бруд, приміщення має охайний вигляд. Тоді як деякі приміщення номерів готелю не прибрані, ліжка не застелені, на підлозі та на столі мається бруд та пусті пляшки тощо.
Зазначені обставини також підтверджують свідки, які були допитані судом першої інстанції.
Як правильно вказав суд першої інстанції, експлуатація будівлі включає в себе використання її за призначенням, із застосуванням відповідних комунікацій, як-то: електричні, водо каналізаційні, вентиляційні мережі тощо, перебування осіб у приміщеннях та виконання ними певних повноважень, зокрема, приготування їжі, вбирання приміщень, відвідування готелю тощо.
Крім того, експлуатація будівлі полягає у забезпеченні безвідмовної роботи його конструкцій, дотриманні нормальних санітарно-гігієнічних умов, правильному використанні інженерного обладнання; підтримці температурно-вологісного режиму приміщень; проведенні своєчасного ремонту; підвищенні ступеня благоустрою будівель і т.д.
На фото, та відео файлах не зафіксовано самі дії кухаря, офіціантів та прибиральниць, однак зафіксовано результати діяльності певних осіб, зокрема, приготування їжі, прибирання номерів тощо, що достатньо для висновку про експлуатацію спірної будівлі.
Враховуючи наведене, а також те, що у приміщеннях спірної будівлі велась відповідна діяльність, як-то приготування їжі, про що свідчить брудний та чистий посуд, кухонна техніка, продукти харчування тощо, а також у приміщенні готелю (номерах) велась діяльність із прибирання, а також приймались відвідувачі, про що свідчить неприбрані номера готелю, суд обґрунтовано зазначив, що експлуатація спірної будівлі доведена та підтверджується, письмовими, електронними доказами та показаннями свідків.
При цьому, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відсутність співробітників відповідача на своїх робочих місцях під час перевірки не може свідчити про те, що будівля не експлуатується співвласниками за її призначенням.
          Відповідно до положень статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
У разі якщо після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт відбулася зміна найменування замовника та/або генерального підрядника, та/або генерального проектувальника, та/або підрядника у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство, у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка подається для реєстрації, вказується нове (змінене) найменування зазначених осіб (якщо згідно з формою декларації їх необхідно вказувати) із зазначенням того, що зміна найменування відбулася у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство. За наявності такого зазначення в декларації про готовність об`єкта до експлуатації орган державного архітектурно-будівельного контролю не має права повертати таку декларацію з підстави різного найменування зазначених осіб у декларації про початок виконання будівельних робіт і в декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
Форма декларації про готовність об`єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.
Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Перед прийняттям в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта замовник забезпечує проведення контрольного геодезичного знімання такого об`єкта. Контрольне геодезичне знімання здійснюється особами, які в установленому законом порядку включені до Державного реєстру сертифікованих інженерів-землевпорядників або Державного реєстру сертифікованих інженерів-геодезистів. Результати контрольного геодезичного знімання відображаються у формі електронного документа. Вимоги до змісту, структури і технічних характеристик електронного документа визначаються Кабінетом Міністрів України.
Особа, яка здійснила контрольне геодезичне знімання об`єкта, вносить його результати до Реєстру будівельної діяльності з присвоєнням реєстраційного номера в цій системі. Результати контрольного геодезичного знімання та відомості про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів передаються в порядку електронної інформаційної взаємодії до Державного земельного кадастру та відображаються на його картографічній основі.
Порядок електронної інформаційної взаємодії між Державним земельним кадастром та Єдиною державною електронною системою у сфері будівництва, а також перелік відомостей, обмін якими здійснюється в порядку такої взаємодії, визначаються Кабінетом Міністрів України в Порядку інформаційної взаємодії між кадастрами та інформаційними системами.
У разі якщо після видачі дозволу на виконання будівельних робіт відбулася зміна найменування замовника та/або генерального підрядника, та/або генерального проектувальника, та/або підрядника у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство, в акті готовності об`єкта до експлуатації та в заяві про видачу сертифіката вказується нове (змінене) найменування зазначених осіб (якщо згідно з формою акта та заявою цих осіб їх необхідно вказувати) із зазначенням того, що зміна найменування відбулася у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство. За наявності такого зазначення в акті готовності об`єкта до експлуатації та в заяві про видачу сертифіката орган державного архітектурно-будівельного контролю не має права відмовляти у видачі сертифіката з підстави різного найменування зазначених осіб у дозволі на виконання будівельних робіт та в акті готовності об`єкта до експлуатації і в заяві про видачу сертифіката.
Форма акта готовності об`єкта до експлуатації, порядок видачі сертифіката про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, розмір та порядок внесення плати за видачу сертифіката визначаються Кабінетом Міністрів України.
Акт готовності об`єкта до експлуатації підписується замовником, генеральним проектувальником, генеральним підрядником або підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), субпідрядниками, страховиком (якщо об`єкт застрахований).
Орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі необхідності під час розгляду питань, пов`язаних з видачею сертифіката, може звернутися до державних органів з метою отримання відповідних висновків.
Неподання таких висновків у визначений органом державного архітектурно-будівельного контролю строк не є підставою для продовження строку видачі сертифіката або відмови в його видачі.
Прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка подана в паперовій формі, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня подання відповідних документів.
Реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка подана в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою, здійснюється автоматично програмними засобами Реєстру будівельної діяльності в режимі реального часу з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюдненням цієї інформації на порталі електронної системи.
У декларації про готовність об`єкта до експлуатації, заяві про видачу сертифіката про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, сертифікаті про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта та у Реєстрі будівельної діяльності зазначається, зокрема, така інформація:
1) ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) (у декларації/заяві зазначається для об`єктів, щодо яких проведено технічну інвентаризацію після запровадження електронної системи та яким присвоєно ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) до подання декларації/заяви);
2) реєстраційний номер технічного паспорта закінченого будівництвом об`єкта в Реєстрі будівельної діяльності (у разі, якщо проведення технічної інвентаризації є обов`язковим);
3) реєстраційний номер результатів контрольного геодезичного знімання в Реєстрі будівельної діяльності (у разі видачі сертифіката).
Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об`єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.
Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.
Декларація про готовність об`єкта до експлуатації повертається замовнику в спосіб, відповідно до якого були подані документи (у паперовій або електронній формі).
Відомості про повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації підлягають внесенню до Реєстру будівельної діяльності.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю відмовляє у видачі сертифіката з таких підстав:
1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу сертифіката;
2) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах;
3) невідповідність об`єкта проектній документації на будівництво такого об`єкта та/або вимогам будівельних норм і правил, у тому числі щодо доступності об`єкта для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення;
4) невиконання вимог, передбачених Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", щодо оснащення будівлі вузлами обліку відповідних комунальних послуг.
Відмова у видачі сертифіката надається замовникові у строк, передбачений для його видачі.
Рішення про відмову у видачі сертифіката може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права видачі сертифіката), або оскаржено до суду.
Експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.
Підключення закінченого будівництвом об`єкта, прийнятого в експлуатацію, до інженерних мереж здійснюється протягом десяти днів з дня відповідного звернення замовника до осіб, які є власниками відповідних елементів інженерної інфраструктури або здійснюють їх експлуатацію.
Державну статистичну звітність щодо прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів подають органи державного архітектурно-будівельного контролю за формою та у строки, передбачені звітно-статистичною документацією, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики.
Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.
Замовник зобов`язаний передати закінчений будівництвом та підключений до інженерних мереж житловий будинок, що споруджувався із залученням коштів фізичних та юридичних осіб, об`єднанню співвласників або власнику, або експлуатуючій організації протягом ста двадцяти календарних днів з дня його прийняття в експлуатацію.
Відповідно до п. 3 постанови КМУ від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів» (в редакції на час проведення перевірки), прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація).
Пунктом 3-1 цієї постанови врегульовано, що документи для прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю:
1) в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронним кабінетом, користувачами якої є замовник та відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю;
2) у паперовій формі або поштовим відправленням з описом вкладення через центри надання адміністративних послуг.
Під час прийняття документів у замовників адміністратори центрів надання адміністративних послуг через кабінет на Порталі Дія або електронний кабінет користувача створюють заявку з накладанням електронного підпису, завантажують до кабінету шляхом сканування документи, що подані заявником, та надсилають до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Виключно в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронним кабінетом, користувачами якої є замовник та відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю, подаються документи для прийняття в експлуатацію об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України “Про державну таємницю”).
Пунктом 10 вказаного порядку передбачено, що у випадку визнання права власності на самочинно збудований об`єкт за рішенням суду він приймається в експлуатацію згідно з цим Порядком за умови можливості його надійної та безпечної експлуатації за результатами проведення технічного обстеження такого об`єкта.
Технічне обстеження проводиться суб`єктом господарювання, який має у своєму складі відповідних виконавців, що згідно із Законом України “Про архітектурну діяльність” одержали кваліфікаційний сертифікат, або фізичною особою - підприємцем, яка згідно із зазначеним Законом має кваліфікаційний сертифікат (далі - виконавці).
Пунктами 11, 12 Порядку №461 регламентовано, що датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката. Експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Враховуючи, що інспекторами Управління державно-будівельного контролю Дніпровської міської ради встановлено, що спірна у даній справі будівля за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), то прийняття її в експлуатацію передбачено нормами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Постановою КМУ від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів».
Аналіз наведеного законодавства свідчить, що спірна будівля підлягає введенню в експлуатацію, введення в експлуатацію може відбуватись  як після її побудови первісними власниками, так і після набуття позивачами у цій справі у власність.
Доказів вчинення позивачами обов`язку передбаченого статтею 39 Закону України «Про врегулювання містобудівної діяльності» та пунктом 3-1 Постанови №461 в матеріалах справи не має, відповідно, й відсутні документи, підтверджуючи прийняття спірного об`єкта в експлуатацію.
Відповідно до абз. 2 п. 4 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:
експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо: об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Враховуючи, що станом на 01.12.2021 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складав 2481 грн, відповідачем визначено розміри штрафів за встановлене під час перевірки правопорушення із дотриманням приписів наведеного закону.
Судом відхиляються посилання позивача на порушення контролюючим органом ч.12 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», з огляду на таке.
Відповідно до зазначеної норми закону, у разі вчинення суб`єктами містобудування двох або більше правопорушень штрафи накладають за кожне вчинене правопорушення окремо.
Тобто, вказаною нормою передбачена відповідальність за кожне правопорушення у разі їх виявлення у кількості двох або більше, отже законодавець закріпив нормою, що відносно однієї будівлі може бути виявлено не одне правопорушення, внаслідок чого, штраф застосовується за кожне виявлене правопорушення.
Відповідно до пункту 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 № 244 встановлено, що штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Пунктом 4 вказаного Порядку передбачено, що у разі вчинення одним суб`єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо. У разі вчинення одного правопорушення у сфері містобудівної діяльності декількома суб`єктами містобудування штраф накладається на кожного з них.
Відповідно до ст. 61 Конституції України, юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.
При цьому, єдиною підставою юридичної відповідальності є вчинення особою  правопорушення  за умови наявності правової (договірно-правової)  норми, що встановлює міру відповідальності за нього.
Тож, притягаючи до відповідальності двох суб`єктів містобудівної діяльності (позивачів у справі) за одне і те ж правопорушення, яке вчинено кожним,  контролюючий орган діяв в межах повноважень та у спосіб передбачений Конституцією України та законами України.
Посилання представника позивачів на приписи ст. 360 ЦК України як на підставу для зміни розміру застосованої санкцій до кожного з позивачів, суд апеляційної інстанції вважає необгрунтованими, адже вказана норма цивільного кодексу України визначає порядок утримання майна співвласниками, зокрема, й відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном, натомість вона не встановлює порядок застосування до винних в вчиненні правопорушення в сфері містобудування юридичної відповідальності у вигляді штрафних сакцій на підставі Закону . 
Крім того, суд апеляційної інстанції зазначає, що той факт, що Барську О. не повідомлено про проведення перевірки, а також те, що вона не приймала участь при її проведенні, не може свідчити про наявність підстав для скасування постанов про пригнення до юридичної  відповідальності фізичної особи – підприємця ОСОБА_1 , фізичної особи – підприємця ОСОБА_2 , адже особи, яких притягнуто до відповідальності вчасно отримли відповідні повідомлення про проведення перевірки та приймали участь у перевірці особисто та через представника, приймали участь у розгляді адміністративної справи, відтак при проведенні перевірки та прийнятті оскаржуваних постанов не було порушено прав та інтересів позивачів. 
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обгрунтованим, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстави для зміни або скасування рішення суду – вісдутні.
Керуючись ст. ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 325 КАС України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу фізичної особи – підприємця ОСОБА_1 , фізичної особи – підприємця ОСОБА_2     - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.07.2022 року в адміністративній справі №160/170/22 – залишити без змін.
                    Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
          Постанова в повному обсязі складена 02.11.2022 року. 

Головуючий - суддя                                                                      О.О. Круговий 

                               суддя                                                                      Т.С. Прокопчук 

                               суддя                                                                      А.В. Шлай