Постанова 
Іменем України
 
09 листопада 2022 року 
м. Київ
 
справа № 755/11730/18
провадження № 61-10561св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Фаловської І. М.,
суддів: Ігнатенка В. М., Карпенко С. О., Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., 
 
учасники справи: 
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідачі: Державне підприємство «Сетам», Оболонський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_2 ,
третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи»,
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» та адвоката Анісімова Олега Юрійовича в інтересах ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2019 року у складі судді Гончарука В. П. та постанову Київського апеляційного суду від 17 червня 2020 року у складі колегії суддів Шахової О. В., Вербової І. М., Саліхова В. В., і адвоката Анісімова Олега Юрійовича в інтересах ОСОБА_2 на додаткову постанову Київського апеляційного суду від 21 жовтня 2020 року у складі колегії суддів Шахової О. В., Вербової І. М., Саліхова В. В., 
ВСТАНОВИВ:
Описова частина 
Короткий зміст позовних вимог
У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам»), Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві (далі - Оболонський РВ ДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві), ОСОБА_2 , за участю третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» (далі - ТОВ «Кредитні ініціативи»), про визнання електронних торгів недійсними.
Позов мотивувала тим, що 30 липня 2015 року старший державний виконавець ВДВС Оболонського районного управління юстиції у м. Києві відкрив виконавче провадження на підставі виконавчого листа від 30 жовтня 2012 року № 2-3938/12, виданого Солом`янським районним судом м. Києва, на виконання рішення Солом`янського районного суду м. Києва у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» (далі - ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк») до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про солідарне стягнення 1 433 550,00 грн заборгованості за тілом кредиту, 633 781,18 грн заборгованості за відсотками, 244 436,80 грн пені, а також 1 700,00 грн витрат зі сплати державного мита і 120,00 грн витрат на інформаційно-технічне забезпечення. 
Зазначила, що 08 серпня 2017 року суб`єкт оціночної діяльності - Товариство з обмеженою відповідальністю «Експертна служба України» (в особі Генерального директора Душинського Є. І.) виконав звіт про оцінку майна та надав висновок про вартість садового будинку НОМЕР_3, загальною площею 197,30 кв. м, який розташований на земельній ділянці площею 0,0591 га, що має цільове використання – для ведення садівництва та знаходиться на АДРЕСА_2 в садовому товаристві «Труд» (далі - СТ «Труд»), що належить їй на підставі свідоцтва про право власності серії ЯЯЯ № 632226 від 06 жовтня 2005 року та державного акта на право власності на земельну ділянку серії І-КВ № 137344 від 24 травня 2002 року, згідно з яким вартість вищезазначеного майна становить 2 204 438,00 грн.
19 липня 2018 року її адвокат отримав інформацію з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відповідно до якої власником вказаного садибного будинку є ОСОБА_2 .
Підставою для набуття права власності ОСОБА_2 на зазначене нерухоме майно є свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, видані 19 березня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу.
Того ж дня її представник здійснив огляд офіційного вебсайту ДП «Сетам» та встановив, що ДП «Сетам» 23 лютого 2018 року провело електронні торги з реалізації садового будинку.
Проте жодних письмових повідомлень чи сповіщень від державного підприємства про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна, а також копію протоколу проведення електронних торгів позивач не отримала.
03 серпня 2018 року її представник ознайомився з матеріалами виконавчого провадження № 48305388 та виявив акт про реалізацію предмета іпотеки від 13  березня 2018 року у зазначеному виконавчому провадженні і протокол проведення електронних торгів від 23 лютого 2018 року, аналіз яких у сукупності доводить, що переможцем торгів став ОСОБА_2 .
У заявці на реалізацію арештованого майна, що сформована ВДВС Оболонського РУЮ та адресована ДП «Сетам», її адреса, на яку також надсилались всі матеріали виконавчого провадження, зазначена не правильно. 
Вважає, що електронні торги проводились за недійсним звітом про незалежну оцінку майна, а також без належного повідомлення її про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації.
Унаслідок цього її майно продано за заниженою ціною, що дає всі підстави стверджувати, що саме вона фактично отримала не в повному обсязі грошові кошти від реалізації нерухомості, оскільки вони перераховані кредитору у меншій сумі, ніж вона могла розраховувати, і за нею залишиться частина боргу, а отже, вбачається порушення її майнових прав та інтересів.
Просила суд:
визнати недійсними електронні торги, проведені 23 лютого 2018 року ДП «Сетам», з реалізації садового будинку, загальною площею 197,4 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1509664480000, адреса: буд. АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га та земельної ділянки, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1524251080000, з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер 8000000000:66:593:0031, адреса: буд. АДРЕСА_2 ; 
визнати недійсним протокол № 318274 проведення електронних торгів, сформований 23 лютого 2018 року ДП «Сетам» за лотом № 262438 з реалізації садового будинку, загальною площею 197,4 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1509664480000, адреса: буд. АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці, кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га, та земельної ділянки, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1524251080000, з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер 8000000000:66:593:0031, адреса: буд. АДРЕСА_2 ; 
визнати недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 13 березня 2018 року у виконавчому провадженні № 48305388, складений заступником начальника відділу Оболонського районного ВДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві та затверджений начальником відділу Оболонського РВ ДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві, про реалізацію садового будинку, загальною площею 197,4 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1509664480000, адреса: буд. АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці, кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га, та земельної ділянки, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1524251080000, з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер 8000000000:66:593:0031, адреса: буд. АДРЕСА_2 ; 
визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № 218, видане 19 березня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Аврамову І. В. на садовий будинок, загальною площею 197,4 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1509664480000, адреса: буд. АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці, кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га, та земельну ділянку, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1524251080000, з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер 8000000000:66:593:0031, адреса: буд. АДРЕСА_2 ; 
визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № 219, видане 19 березня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Аврамову І. В. на садовий будинок, загальною площею 197,4 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1509664480000, адреса: буд. АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці, кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га, та земельну ділянку, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1524251080000, з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер 8000000000:66:593:0031, адреса: буд. АДРЕСА_2 .
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Дніпровський районний суд міста Києва рішенням від 02 жовтня 2019 року позов задовольнив частково.
Визнав недійсними електронні торги, проведені 23 лютого 2018 року ДП «Сетам», з реалізації садового будинку, загальною площею 197,4 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1509664480000, розташованого за адресою: буд. АДРЕСА_2 , що розташований на земельній ділянці кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1524251080000, з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер 8000000000:66:593:0031.
Визнав недійсним протокол № 318274 проведення електронних торгів, сформований 23 лютого 2018 року ДП «Сетам», з проведення торгів за лотом № 262438 з реалізації садового будинку, загальною площею 197,4 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1509664480000, розташованого за адресою: буд. АДРЕСА_2 , що розташований на земельній ділянці, кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1524251080000, з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер 8000000000:66:593:0031.
Визнав недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 13 березня 2018 року у виконавчому провадженні № 48305388 Оболонського РВ ДВС м. Києва ГТУЮ в м. Києві про реалізацію садового будинку, загальною площею 197,4 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1509664480000, розташованого за адресою: буд. АДРЕСА_2 , що розташований на земельній ділянці, кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1524251080000, з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер 8000000000:66:593:0031.
У решті позову відмовив.
Стягнув з ДП «Сетам» на користь ОСОБА_1 704,80 грн витрат зі сплати судового збору.
Стягнув з Оболонського РВ ДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві на користь ОСОБА_1 704,80 грн витрат зі сплати судового збору.
Стягнув з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 704,80 грн витрат зі сплати судового збору.
Рішення місцевий суд мотивував тим, що ухвалою від 13 липня 2018 року Солом`янський районний суд м. Києва визнав протиправною оцінку, на підставі якої відбувалися електронні торги, від дня підписання звіту про оцінку майна до дня проведення прилюдних торгів пройшло більше шести місяців, позивач не повідомлена належним чином про проведення оцінки, належного їй майна.
Відмовляючи у задоволенні вимог про визнання недійсними свідоцтв про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, місцевий суд вважав, що такі вимоги не підлягають задоволенню, оскільки є похідними вимогами від тих, що задоволені.
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції 
На рішення суду першої інстанції ОСОБА_1 , ДП «Сетам» і ОСОБА_2 подали апеляційні скарги. 
Київський апеляційний суд постановою від 17 червня 2020 року (з урахуванням ухвали Київського апеляційного суду від 20 липня 2020 року про виправлення описки) апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнив.
Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2019 року в частині відмови ОСОБА_1 у задоволенні вимог про визнання недійсними свідоцтва про придбання з публічних торгів садового будинку та земельної ділянки скасував та ухвалив у цієї частині нове судове рішення такого змісту.
Визнав недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № 218, видане 19 березня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу на садовий будинок, загальною площею 197,4 кв. м, адреса: буд. АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці, кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га.
Визнав недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № 219, видане 19 березня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу на земельну ділянку, площею 0,0591 га, з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер 8000000000:66:593:0031, адреса: буд. АДРЕСА_2 .
Апеляційні скарги ДП «Сетам» та ОСОБА_2 відхилив.
Апеляційний суд мотивував постанову тим, що звіт про оцінку майна від 08 серпня 2017 року вих. № 1137, враховуючи ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 13 липня 2018 року у справі № 760/7881/18, є протиправним та не міг братися до уваги під час проведення електронних торгів щодо реалізації спірного майна, що належить ОСОБА_1 .
Зазначив, що справа не містить доказів належного повідомлення позивача про проведення оцінки належного їй майна та проведення в цілому електронних торгів ДП «Сетам».
Послався на те, що звертаючись з цим позовом, ОСОБА_1 правильно визначила склад учасників справи (державна виконавча служба, організатор електронних торгів, покупець).
Дійшов висновку, що без визнання недійсними зазначених свідоцтв позивачу не забезпечується ефективне поновлення порушеного права, тому рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 скасував з ухваленням у цій частині нового судового рішення про задоволення цих вимог.
Короткий зміст додаткової постанови суду апеляційної інстанції
Додатковою постановою від 21 жовтня 2020 року Київський апеляційний суд припинив право власності ОСОБА_2 та визнав право власності за ОСОБА_1 на садовий (садибний) будинок, загальною площею 197,4 кв. м, реєстраційний номер нерухомого майна 1509664480000, адреса: АДРЕСА_2 , що розташований на земельній ділянці, кадастровий номер 66593031, площа 0,0591 га.
Припинив право власності ОСОБА_2 та визнав право власності за ОСОБА_1 на земельну ділянку, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1524251080000, з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер 8000000000:66:593:0031, площею 0,0591 га, адреса: АДРЕСА_2 .
Стягнув з ДП «Сетам», Оболонського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції та ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 3 524,60 грн пропорційно, а саме по 1 174,87 грн з кожного.
Додаткову постанову апеляційний суд мотивував тим, що зміни, внесені до статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», змінили підхід до виконання судових рішень та обрання необхідних способів захисту, що стосуються державної реєстрації речових прав, у разі пред`явлення позовних вимог щодо визнання недійсними документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, оскільки у розумінні положень норми у чинній редакції, на відміну від положень частини другої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у редакції на час пред`явлення позову, яка передбачала такі способи судового захисту порушених прав, як скасування записів про проведену державну реєстрацію прав та скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав (без уточнення та розширення законодавцем цієї норми положеннями щодо необхідності одночасного визнання, зміни чи припинення відповідних прав), наразі до поновлення порушеного права призводить саме ухвалення судового рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав та одночасне визнання/припинення/зміна за особою права власності на відповідне нерухоме майно. 
Також виходив із того, що задовольнивши позов ОСОБА_1 повністю, апеляційний суд не вирішив питання про розподіл судових витрат, понесених позивачем.
Короткий зміст вимог касаційної скарги 
У касаційній скарзі, поданій у липні 2020 року до Верховного Суду, ТОВ «Кредитні ініціативи»,посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило скасувати оскаржені судові рішення.
У касаційній скарзі, поданій у липні 2020 року до Верховного Суду, адвокат Анісімов О. Ю.в інтересах ОСОБА_2 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржені судові рішення та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
У касаційній скарзі, поданій у листопаді 2020 року до Верховного Суду, адвокат Анісімов О. Ю.в інтересах ОСОБА_2 , посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати додаткову постанову апеляційного суду.
Аргументи учасників справи
Доводи осіб, які подали касаційні скарги 
Підставою касаційного оскарження ТОВ «Кредитні ініціативи» зазначило неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права без урахування висновків щодо застосування статей 41, 43, 48, 50, 51, 57, 61 Закону України «Про іпотеку», статей 12, 33 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Порядку реалізації арештованого майна у подібних правовідносинах, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі № 914/881/17, Верховного Суду від 31 січня 2018 року у справі № 607/4193/17, від 04 липня 2018 року у справі № 711/650/13-ц, від 06 лютого 2019 року у справі № 168/828/16-ц, від 13 березня 2018 року у справі № 911/494/17, від 14 березня 2018 року у справі № 910/1454/17, Верховного Суду України від 05 квітня 2017 року у справі № 6-1375цс16, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).
Касаційну скаргу мотивувало тим, що оскаржені прилюдні торги відбулися 23 лютого 2018 року, проте позивач звернулася до суду 07 серпня 2018 року, тобто з пропуском строку, передбаченого статтею 48 Закону України «Про іпотеку». Проте суди проігнорували заяву ДП «Сетам» про застосування строків позовної давності та не надали належної правової оцінки.
Зазначило, що позивач не оскаржила в десятиденний строк звіт про оцінку майна, тобто не скористалась своїм законним правом.
Послалося на те, що відповідачі не порушили прав ОСОБА_1 , оскільки всі необхідні повідомлення державним виконавцем та ДП «Сетам» надсилались на адресу, зазначену у виконавчому провадженні та заявці державного виконавця.
На думку заявника, позивач не довела повідомлення державного виконавця про зміну місця проживання.
Наполягає, що в оскаржених судових рішеннях не зазначено жодного порушення норм Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 вересня 2016 року № 2831/15, під час проведення оскаржених торгів, впливу таких порушень на результати електронних торгів та порушення законних прав позивача унаслідок проведення електронних торгів.
Підставою касаційного оскарження ОСОБА_2 зазначивнеправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права без урахування висновків щодо застосуванняПорядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 вересня 2016 року № 2831/15, викладених у постановах Верховного Суду від 20 червня 2019 року у справі № 495/1790/16-ц, Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України), а також те, що суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).
Касаційну скаргу мотивував тим, що організатор торгів ДП «Сетам» здійснив усі необхідні, передбачені законодавством, дії з розміщення оголошень про торги у друкованих засобах масової інформації та повідомлення іпотекодавця про дату, час торгів і початкову ціну лоту.
На його думку, у позовній заяві та оскаржених судових рішеннях не зазначено жодного порушення норм Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 вересня 2016 року № 2831/15, під час проведення оскаржених торгів, впливу таких порушень на результати електронних торгів та порушення законних прав позивача в результаті проведення електронних торгів.
Крім того, до розгляду справи суди не залучили приватного нотаріуса Апатенко М. А., ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» (первинний кредитор позивача), ОСОБА_4 , який є користувачем спірного майна.
Зазначив, що місцевий суд безпідставно стягнув з ОСОБА_2 704,80 грн витрат зі сплати судового збору, оскільки у задоволенні позовних вимог до ОСОБА_2 відмовлено. 
Підставою касаційного оскарження додаткової постанови апеляційного суду ОСОБА_2 зазначив неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права без урахування висновку щодо застосуваннястатті 41 Конституції України, статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Закону України «Про нотаріат», статті 215 ЦК України, статті 141 ЦПК України, статей 264 та 270 ЦПК України, Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/15 (далі - Порядок), викладеного у постанові Верховного Суду від 05 вересня 2018 року у справі № 367/7135/16-ц, а також те, що суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).
Касаційну скаргу мотивував тим, що позовна заява ОСОБА_1 не містить таких позовних вимог, які вирішені у додатковій постанові апеляційного суду, отже, суд апеляційної інстанції безпідставно вийшов за межі заявлених вимог.
Зазначив, що до розгляду справи суди не залучили приватного нотаріуса Апатенко М. А., ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» (первинний кредитор позивача), ОСОБА_4 , який є користувачем спірного майна.
У лютому 2021 року адвокат Філатова Т. М в інтересах ОСОБА_1 подала до суду відзиви на касаційні скарги  ОСОБА_2 , які просила залишити без задоволення.
Зазначила, що позивач у позові правильно визначила сторони спору, а суд обґрунтовано відхилив заяви і клопотання ОСОБА_2 про залучення у справі співвідповідачів та третіх осіб.
Вважає, що продаж майна на електронних торгах на підставі нечинного звіту про оцінку підтверджує, що саме позивач отримала не в повному обсязі грошові кошти від реалізації, оскільки гроші перераховані кредитору в меншій сумі, ніж вона могла розраховувати, і за нею залишилась частина боргу, а отже, були порушені її майнові права та інтереси боржника.
У розумінні положень частини другої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у чинній редакції, на відміну від положень наведеної норми у редакції, чинній на час пред`явлення позову, яка передбачала такі способи судового захисту порушених прав як скасування записів про проведену державну реєстрацію прав та скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав (без уточнення та розширення законодавцем цієї норми положеннями щодо необхідності одночасного визнання, зміни чи припинення відповідних прав), наразі до поновлення порушеного права призводить саме ухвалення судового рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав та одночасне визнання/припинення/зміна за особою права власності на відповідне нерухоме майно.
Саме по собі ухвалення судом рішення про визнання судом недійсними документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 , у практичному аспекті (в частині державної реєстрації) не могло забезпечити і гарантувати позивачу відновлення порушеного права, а отже, було неспроможним надати особі ефективний захист її прав.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
Суди встановили, що 30 липня 2015 року старший державний виконавець ВДВС Оболонського районного управління юстиції у м. Києві відкрив виконавче провадження № 48305388 на підставі виконавчого листа від 30 жовтня 2012 року № 2-3938/12, виданого Солом`янським районним судом м. Києва, на виконання рішення Солом`янського районного суду м. Києва у справі № 2-1128/13 за позовом ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, що включає: заборгованість за кредитом - 1 433 550,00 грн, заборгованість за відсотками - 633 781,18 грн, пеня за несвоєчасну сплату кредиту та відсотків - 244 436,80 грн, а також витрати зі сплати державного мита у сумі 1 700,00 грн та 120,00 грн витрат на інформаційно-технічне забезпечення, а всього - 2 313 587,98 грн.
08 серпня 2017 року суб`єкт оціночної діяльності - Товариство з обмеженою відповідальністю «Експертна служба України» в особі Генерального директора Душинського Є. І. виконав звіт про оцінку майна та надав висновок про вартість садового будинку НОМЕР_3 (додаток № 2), загальною площею 197,30 кв. м, який розташований на земельній ділянці, площею 0,0591 га (кадастровий номер 8000000000:66:593:0031), що має цільове використання – для ведення садівництва та знаходиться  на АДРЕСА_2 , що належить позивачу на підставі свідоцтва про право власності серії ЯЯЯ № 632226 від 06 жовтня 2005 року та державного акта на право власності на земельну ділянку серії І-КВ № 137344 від 24 травня 2002 року, згідно з яким вартість зазначеного майна становить 2 204 438,00 грн.
23 лютого 2018 року проведені електронні торги з реалізації садового будинку  НОМЕР_3 на АДРЕСА_2 , загальною площею 197,4 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1509664480000, який розташований на земельній ділянці, кадастровий номер 66593031, площею 0,0519 га, земельної ділянки, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1524251080000 з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер 8000000000:66:593:0031, за адресою:  АДРЕСА_5 , що підтверджується протоколом № 318274 проведення електронних торгів, сформованим 23 лютого 2018 року ДП «Сетам», за лотом № 262438 та актом про реалізацію предмета іпотеки від 13 березня 2018 року у виконавчому провадженні №  48305388, складеним заступником начальника відділу Оболонського РВ ДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві та затвердженим начальником відділу Оболонського районного ВДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві.
У результаті проведення спірних електронних торгів новим власником реалізованого майна став ОСОБА_2 , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 131499604 від 19 липня 2018 року.
Ухвалою від 13 липня 2018 року Солом`янський районний суд м. Києва у справі № 760/7881/18 скаргу боржника задовольнив.
Визнав незаконними дії заступника начальника відділу Оболонського РВ ДВС м. Києва ГТУЮ у місті Києві у виконавчому провадженні № 48305388 з визначення вартості майна - садового будинку НОМЕР_3, загальною площею 197,30 кв. м, який розташований на земельній ділянці, площею 0,0591 га (кадастровий номер 8000000000:66:593:0031), що має цільове використання – для ведення садівництва та знаходиться за адресою АДРЕСА_5 , що належить ОСОБА_1 .
Визнав протиправною оцінку майна згідно зі звітом від 08 серпня 2017 року вих. № 1377 про незалежну оцінку майна - садового будинку НОМЕР_3, загальною площею 197,30 кв. м, який розташований на земельній ділянці, площею 0,0591 га (кадастровий номер 8000000000:66:593:0031), що має цільове використання – для ведення садівництва та знаходиться за адресою АДРЕСА_5 , що належить ОСОБА_1 .
Ця ухвала суду першої інстанції набрала законної сили.
Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
Відповідно до частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.
Згідно з абзацом першим частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Межі розгляду справи судом 
Підставою для відкриття касаційного провадження є:
пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України (суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку);
пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України (судове рішення оскаржено з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу).
Касаційні скарги ТОВ «Кредитні ініціативи» та адвоката Анісімова О. Ю. в інтересах ОСОБА_2 на судові рішення слід задовольнити частково, а касаційну скаргу адвоката Анісімова О. Ю. в інтересах ОСОБА_2 на додаткову постанову слід задовольнити.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до частин першої та другої статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Задовольняючи позов частково, місцевий суд, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, керувався тим, що звіт про оцінку майна, на підставі якого відбувалися електронні торги, є неправомірним, оскільки від дня підписання звіту про оцінку майна до дня проведення прилюдних торгів пройшло більше шести місяців.
Отже, висновок про наявність порушення права позивача унаслідок реалізації земельної ділянки і садового будинку за недійсним звітом про оцінку іпотечного майна відповідає вимогам чинного законодавства.
Відмовляючи у задоволенні позову про визнання недійсними свідоцтв про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, місцевий суд вважав, що такі вимоги не підлягають задоволенню, оскільки є похідними вимогами від тих, які задоволені.
Скасовуючи рішення суду першої інстанції в частині вимог про визнання недійсними свідоцтв про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, апеляційний суд керувався тим, що без визнання недійсними зазначених свідоцтв, позивачу не забезпечується ефективне поновлення порушеного права, тому рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 скасував з ухваленням у цій частині нового судового рішення про задоволення цих вимог.
Ухвалюючи додаткову постанову, суд апеляційної інстанції зазначив, що зміни, внесені до статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», змінили підхід до виконання судових рішень та обрання необхідних способів захисту, що стосуються державної реєстрації речових прав, у разі пред`явлення позовних вимог щодо визнання недійсними документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також суд апеляційної інстанції не вирішив питання про розподіл судових витрат, понесених позивачем.
З такими висновками судів першої та апеляційної інстанцій повністю погодитися не можна, оскільки вони дійшли їх унаслідок неправильного застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Верховний Суд України у постанові від 18 листопада 2015 року (справа № 6-1884цс15), на яку послалися заявники, як на приклад неоднакового застосування норми права, дійшов правового висновку про те, що нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та у порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження», при цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а також розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначені Тимчасовим положенням.
Отже, дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.
За змістом пункту 3.11 Тимчасового положення спеціалізована організація письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна.
Отже, при розгляді питання про дотримання при проведенні торгів положень пункту 3.11 Тимчасового положення суди мають установити, чи було письмово повідомлено, зокрема, боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів та про стартову ціну, за якою майно пропонується до продажу.
Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.
Відповідно до частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» у редакції, чинній на час оцінки та реалізації предмета іпотеки, звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. 
Реалізація іпотечного майна за простроченим звітом неодноразово була предметом перегляду суду касаційної інстанції.
Так, Верховний Суд у постанові від 21 липня 2022 року у справі № 519/761/15-ц (провадження № 61-8283св21) зазначив, що сам по собі факт неналежного повідомлення боржника стосовно проведення прилюдних торгів чи втрата чинності звіту про оцінку майна не можуть бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.
У справі, що переглядається, ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання електронних торгів недійсними, посилаючись наненалежне повідомлення боржника щодо проведення прилюдних торгів і втрату чинності звітом про оцінку майна.
Відповідно до частин третьої, п`ятої статті 43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а в разі проведення електронних торгів - також на вебсайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів, та іншу необхідну інформацію.
Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна.
Обов`язок організатора прилюдних торгів друкувати в місцевих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки повідомлення про проведення таких торгів з реалізації предмета іпотеки та письмове сповіщення, в тому числі іпотекодавця, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна закріплено також у пункті 2 розділу VII Порядку.
ДП «Сетам» опублікувало у друкованих засобах масової інформації, а саме газеті «Вести» від 31 січня 2018 року № 016 та газеті «Метро» від 29 січня 2018 року № 6, повідомлення про продаж предмета іпотеки - садиби (садового будинку) АДРЕСА_2 (а. с 124-127, т. 1).
У статті 28 Закону України «Про виконавче провадження» (у редакції, чинній на час проведення електронних торгів) зазначено, що копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження (далі - документи виконавчого провадження) доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простою кореспонденцією або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, які надсилаються рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі.
Документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі. У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною у відповідній заяві сторони виконавчого провадження.
Документи виконавчого провадження доводяться до відома або надсилаються адресатам не пізніше наступного робочого дня з дня їх винесення.
ДП «Сетам» направило позивачу повідомлення про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом № 262438 листом від 26 січня 2018 року № 809/18-18-18 (а. с. 128, 129, т. 1).
Повідомлення іпотекодавцю, іпотекодержателю та державному виконавцю про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, в якому вказано про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна, ДП «Сетам» здійснює шляхом направлення відповідних листів простим поштовим відправленням, оскільки Порядком не встановлено обов`язку надсилати таке повідомлення рекомендованим листом.
Повідомлення надіслано позивачу ОСОБА_1 за адресою, зазначеною у заявці на реалізацію, поданою державним виконавцем: АДРЕСА_8 .
Заявка на реалізацію арештованого майна передана у межах виконавчого провадження № 48305388, відкритого з виконання виконавчого листа № 2-3938/12, виданого 29 квітня 2013 року Солом`янським районним судом м. Києва.
У виконавчому листі у відомостях про боржника зазначено таке: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_8 (а. с. 14-15, т. 1).
Позивач не повідомляла про зміну свого місця проживання чи перебування.
ДП «Сетам» здійснило усі необхідні, передбачені законодавством, дії з розміщення оголошень про торги у друкованих засобах масової інформації та повідомлення іпотекодавця про дату, час торгів та початкову ціну лоту.
ОСОБА_1 було відомо про здійснення державним виконавцем дій, спрямованих на примусове виконання рішення суду, в тому числі щодо реалізації садового будинку та земельної ділянки, оскільки її представник звертався до державного виконавця із заявами про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження та отримання інформації про хід виконавчого провадження.
У позовній заяві ОСОБА_1 також посилалася на втрату чинності звіту про оцінку майна.
Проте матеріали справи не містять доказів на підтвердження надання нею іншого звіту про експертну грошову оцінку спірної нерухомості, який бу переданий на реалізацію на підтвердження того, що ринкова вартість будинку та земельної ділянки на час їх продажу значно вища та перевищує оцінку, зазначену у звіті, який втратив чинність.
Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.
Сукупність цих обставин позивач під час розгляду справи не довела, зокрема, не надала належних і допустимих доказів, що зазначені нею у позовній заяві порушення вплинули на результат електронних торгів, а тому висновки судів першої та апеляційної інстанцій про наявність підстав для задоволення позову є помилковими.
Крім того, суд апеляційної інстанції, приймаючи додаткову постанову про припинення права власності ОСОБА_2 та визнання права власності за ОСОБА_1 , порушив вимоги закону щодо диспозитивності цивільного процесу та вийшов за межі заявлених ОСОБА_1 позовних вимог, оскільки позовна заява таких вимог не містить.
Враховуючи викладене, доводи касаційної скарги щодо неврахування висновків Верховного Суду знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом касаційної інстанції, судові рішення необхідно скасувати, а в позові слід відмовити з підстав недоведеності порушення прав позивача.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
У частині третій статті 400 ЦПК України визначено, що суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
Відповідно до статті 412 ЦПК України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.
Зважаючи на те, що у справі не вимагається збирання або додаткової перевірки чи оцінки доказів, обставини справи встановлені судом повно, однак суди першої та апеляційної інстанцій неправильно застосували норми матеріального права, рішення суду першої інстанції, постанову та додаткову постанову суду апеляційної інстанції слід скасувати з ухваленням нового рішення про відмову у позові.
Щодо судових витрат
Відповідно до підпунктів «б» та «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку із розглядом справи у суді першої інстанції та апеляційної інстанції, - у разі скасування рішення та ухвалення нового рішення або зміни рішення; розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.
Таким чином, судові витрати, понесені ТОВ «Кредитні ініціативи» у суді касаційної інстанції у сумі 9 409,60 грн, та судові витрати, понесені ОСОБА_2 у суді апеляційної інстанції у сумі 5 286,00 грн та у суді касаційної інстанції у сумі 24 668,00 грн, підлягають стягненню з позивача.
Керуючись статтями 402, 409, 412, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» та адвоката Анісімова Олега Юрійовича в інтересах ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 червня 2020 року задовольнити частково.
Касаційну скаргу адвоката Анісімова Олега Юрійовича в інтересах ОСОБА_2 на додаткову постанову Київського апеляційного суду від 21 жовтня 2020 року задовольнити.
Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2019 року, постанову Київського апеляційного суду від 17 червня 2020 року та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 21 жовтня 2020 року скасувати та ухвалити нове рішення.
Відмовити у позові ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2 , за участю третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», про визнання електронних торгів недійсними.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» 9 409,60 грн судових витрат.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 24 668,00 грн судових витрат.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
  Головуючий  	  І. М. Фаловська	
  Судді:	  В. М. Ігнатенко     С. О. Карпенко      С. Ю. Мартєв      В. В. Сердюк