ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

24 жовтня 2022 року 	м. Дніпро	справа № 280/3066/20	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача:Шальєвої В.А.
суддів:                         Білак С.В., Олефіренко Н.А.,     
секретар судового засідання Соловей Л.О. 
за участі представника відповідача Бєлікова О.С. (в режимі відеоконференцзв`язку)
представника апелянта Запорізької обласної ради  Стеценко І.В. (в режимі відеоконференцзв`язку),
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу Запорізької обласної ради на рішення Запорізького окружного адміністративного суду  від 10.05.2022 р. (суддя Артоуз О.О., повне судове рішення складено 10.05.2022 р.)  в справі № 280/3066/20 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області до Комунального некомерційного підприємства «Запорізький регіональний фтизіопульмонологічний клінічний лікувально-діагностичний центр» Запорізької обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача – Департамент охорони здоров`я Запорізької обласної державної адміністрації, про застосування заходів реагування,  
ВСТАНОВИВ:
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі – ГУ ДСНС) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Запорізький регіональний фтизіопульмонологічний клінічний лікувально-діагностичний центр» Запорізької обласної ради (далі – КНП «Запорізький регіональний ФКЛДЦ») про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель, споруд та приміщень, розташованих у м. Запоріжжі, по вул. Перспективній, 2, шляхом зобов`язання повністю зупинити експлуатацію будівель та приміщень, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення порушень, що повинно бути встановлено на підставі перевірки ГУ ДСНС. 
          Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 03.09.2020 р. до участі в справі залучено  третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Департамент охорони здоров`я Запорізької обласної державної адміністрації.
          Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 10.05.2022 р. позов задоволено, застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель, споруд та приміщень Комунального некомерційного підприємства «Запорізький регіональний фтизіопульмонологічний клінічний лікувально-діагностичний центр» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: 69106, м. Запоріжжя, вул. Перспективна, будинок 2, шляхом зобов`язання Комунального некомерційного підприємства «Запорізький регіональний фтизіопульмонологічний клінічний лікувально-діагностичний центр» Запорізької обласної ради повністю зупинити експлуатацію будівель та приміщень за вказаною адресою, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки №353 від 20.02.2020.
          В апеляційній скарзі Запорізька обласна рада просить скасувати рішення, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.
          На думку апелянта, судом першої інстанції не досліджено питання наявності підстав для звернення до суду. Вказує, що законодавець розмежував заходи реагування на порушення, встановленні  контролюючим органом за результатами перевірки, в залежності від наслідків, до яких можуть призвести такі порушення, а саме: які реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей та які не створюють такою загрози. У першому випадку позивач має звернутися до суду з позовом для повного або часткового зупинення (виробництва) виготовлення, реалізації продукції, тощо, а у другому - має бути складено припис, розпорядження чи постанова. 
          В акті перевірки позивачем не розмежовано порушення за вказаними ознаками, а позивачем складено припис № 339 від 26.02.2020 р., до якого включено усі виявлені порушення, та встановлено строки для усунення.
Тому апелянт вважає, що позивачем усі порушення кваліфіковані як такі, що не створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, та можуть бути усунені в період діяльності, без необхідності зупинення експлуатації будівель. Відповідно у позивача відсутні підстави для звернення до суду з цим позовом, а законодавство не передбачає  можливість вжиття ДСНС щодо одного і того ж порушення одночасно кількох заходів реагування.
Ці обставини судом першої інстанції не враховано при вирішенні справи.
Зауважує, що в період розгляду судом першої інстанції справи двічі ГУ ДСНС проводились перевірки, проте в матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували факт наявності порушень, а акти перевірки не містять  описів доказів, що підтверджують наявність порушень, тому вважає акти неналежними доказами наявності порушень.
Рішення суду першої інстанції не містить чіткого переліку порушень, які залишились неусунутими.
Судом першої інстанції не враховано принцип пропорційності (дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками  для прав, свобод та інтересів, і цілям, на досягнення яких  спрямовані заходи), а запропонований позивачем спосіб застосування заходів реагування передбачає фактично припинення на необмежений термін діяльності лікарні, що призведе до порушення інтересів невизначеного кола осіб, а особи будуть позбавлені гарантованого статтею 49 Конституції України права на охорону здоров`я.
Не зважаючи на усунення певних порушень, суд першої інстанції застосував заходи реагування  до повного усунення всіх порушень, зазначених в акті від 20.02.2020 р. № 353.   
У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги.
В судовому засіданні представник апелянта Запорізької обласної ради апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.
Представник позивача до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у зв`язку з чим суд визнав за можливе здійснити апеляційний перегляд справи за відсутності представника позивача.
Представник третьої особи до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав клопотання про розгляд справи за його відсутністю, у зв`язку з чим суд визнав за можливе здійснити апеляційний перегляд справи за відсутності представника третьої особи.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника апелянта Запорізької обласної ради та представника відповідача, перевіривши  законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена  з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що Запорізьким міськрайонним управлінням ГУ ДСНС України у Запорізькій області в період з 14 лютого по 20 лютого 2020 року проведено планову перевірку Комунального некомерційного підприємства «Запорізький регіональний фтизіопульмонологічний клінічний лікувально-діагностичний центр» Запорізької обласної ради, за наслідками якої  складено акт № 353 від 20.02.2020.
В ході перевірки позивачем встановлено, що об`єкт відповідача - будівлі, споруди, приміщення та територія КНП «Запорізький регіональний ФКЛДЦ», розташований за адресою: 69106, Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Перспективна, будинок 2, експлуатується з порушенням норм пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:
відсутні на видимих місцях плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі;
не забезпечено територію об`єкта, а також будівлі та приміщення корпусів, знаками безпеки відповідно до ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;
не виконано оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності будівлі адміністративного, хірургічного, терапевтичного, моргу, машинного, сушильного корпусів;
допускається використання горища адміністративного корпусу не за призначенням, а саме розміщення в ньому сторонніх предметів;
допускається у коридорі та тамбурі дитячого відділення опорядження (облицювання) стель матеріалами з невизначеними покажчиками щодо пожежної небезпеки;
двері евакуаційного виходу дитячого корпусу відчиняються не в напрямку виходу з будівлі;
допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж у кабінетах усіх корпусів;
лінії живлення до кожного побутового кондиціонера у приміщеннях адміністративного, хірургічного, терапевтичного корпусів не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів;
системи протипожежного захисту, що захищають приміщення дитячого, хірургічного корпусу, знаходяться у непрацездатному стані;
не забезпечено обладнання будівель та приміщень адміністративного, хірургічного, терапевтичного корпусів, будівлі котельні системами протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В 2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту";
не укомплектовано кожен пожежний кран-комплект важелем для полегшення відкривання вентиля;
не укомплектовано пожежні кран-комплекти № 8, 1, 6, 2 пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, важелем для полегшення відкривання вентиля;
пожежні кран-комплекти № 8, 1, 6, 2 знаходяться у непрацездатному стані;
не в повному обсязі забезпечено територію підприємства, споруди, приміщення, технологічні установки первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками);
відповідальним за пожежну безпеку на об`єкті не визначено необхідну кількість первинних засобів пожежогасіння окремо для кожного поверху та приміщення, а також для етажерок відкритих установок;
не укомплектовано засобами пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, з розрахунку на 1 щит: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.;
приміщення лікарні з постійним перебуванням хворих, не здатних самостійно пересуватися, не забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість хворих (стаціонар) та окремо для обслуговуючого персоналу;
центральний кисневий пункт розміщено в будівлі, що стоїть окремо, на відстані менше 25 м від будинку з постійним перебуванням хворих;
допущено влаштування архівосховища для зберігання плівки у підвальному приміщенні терапевтичного корпусу.
Суд першої інстанції вважав, що всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, зазначені в акті перевірки № 353 від 20.02.2020, що вказані у позові, створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.
Актом від 15.02.2021 №15, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, встановлено наявність наступних порушень:
не обладнано будівлю системою пожежної сигналізації та системою керування евакуюванням людей всупереч  вимогам додатку А (обов`язковий) додатку Б (обов`язковий) ДБН В 2.5-56.2014 «Системи протипожежного захисту»;
не виконано обробляння дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;
не виконано ремонт пожежного водоймища.
18.03.2021 Запорізьким міськрайонним управлінням ГУ ДСНС у Запорізькій області проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено акт №197, відповідно до якого встановлено наявність не усунутих порушень.
Врахувавши, що  відповідачем не надано належних доказів щодо повного усунення виявлених порушень, а факт існування виявлених та зафіксованих контролюючим органом в акті перевірки порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки відповідачем не заперечується, не спростовується необхідність їх усунення, відповідачем не наведено будь-яких аргументів на спростування зазначених в акті порушень, суд першої інстанції вважав, що наявність вказаних в акті перевірки порушень пожежної безпеки в закладі дає підстави для вірогідності пожежі, що само по собі створює загрозу життю та здоров`ю людей та не потребує будь-яких додаткових доказів; вказані порушення не є формальними, а стосуються наявності у відповідача порушень, які можуть призвести до займання і відсутності необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку, що й стало підставою для задоволення позову.
Суд визнає приведений висновок обґрунтованим, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що в період з 14.02.2020 р. по 20.02.2020 р.  Запорізьким міськрайонним управлінням ГУ ДНС проведено  плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання Комунальним некомерційним підприємством «Запорізький регіональний фтизіопульмонологічний клінічний лікувально-діагностичний центр» Запорізької обласної ради вимог законодавства  у сфері техногенної та пожежної безпеки за адресою: 69106, м. Запоріжжя, вул. Перспективна, 2, за результатами якої складено акт від 20.02.2020 р. №353 та встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту (а.с. 17-26 т.1).
Зокрема, перевіркою встановлено, що будівлі та приміщень відповідача (адміністративного, хірургічного, терапевтичного корпусів, будівлі котельні)  не обладнані  системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; системи протипожежного захисту, що захищають приміщення дитячого, хірургічного корпусу знаходяться у непрацездатному стані; не виконано обробляння дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту тощо.
В період з 12.02.2021 р. по 15.02.2021 р. Запорізьким міськрайонним управлінням ГУ ДСНС у Запорізькій області  проведено позаплановий  захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в КНП «Запорізький регіональний ФКЛДЦ», за результатами якого складено акт від 15.02.2021 р. № 15 (а.с. 148-151 т.1).
В ході проведення позапланового заходу встановлено неусунуті порушення вимог законодавства:  
1) не виконано обробляння дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;
2) не обладнано будівлю системою протипожежної сигналізації та системою керування евакуюванням людей всупереч вимогам додатку А (обов`язковий) додатку Б (обов`язковий)  ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;
3) не виконано ремонт пожежного водоймища.
В період з 17.03.2021 р. по 18.03.2021 р. Запорізьким міськрайонним управлінням ГУ ДСНС у Запорізькій області  проведено позаплановий  захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в КНП «Запорізький регіональний ФКЛДЦ», за результатами якого складено акт від 18.03.2021 р. № 197 (а.с. 181-186 т.1).
В ході проведення позапланового заходу встановлено неусунуті порушення вимог законодавства:  
1) не виконано обробляння дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної активності будівлі адміністративного, хірургічного, терапевтичного, моргу, машинного, сушильного корпусів, що є порушенням п. 2.5 глави 2 розділу ІІІ ППБУ та може призвести до пожежі, надзвичайної ситуації;
2) система протипожежного захисту, що захищають приміщення дитячого, хірургічного корпусу, знаходяться у непрацездатному стані, що є порушенням п. 1.1 глави 1 розділу V ППБУ та може призвести до  пожежі, надзвичайної  ситуації;
3) не забезпечено обладнання будівель та приміщень адміністративного, хірургічного, терапевтичного корпусів, будівлі котельні системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», що є порушенням п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ та може призвести до пожежі, надзвичайної ситуації;
4) на об`єкті відсутня експлуатаційна документація встановлених систем протипожежного захисту (автоматичної пожежної сигналізації), проектна  документація на монтування систем та акти приймання їх до експлуатації відповідно до ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», що є порушенням п. п. 1.1, 1.4 глави 1 розділу V ППБУ та може призвести до пожежі, надзвичайної ситуації;
5) центральний кисневий  пункт розміщено в будівлі, що стоїть окремо, на відстані менше 25 м від будинку з постійним перебуванням хворих, що є порушенням п. 3.5 глави 3 розділу VІ ППБУ та може призвести до пожежі, надзвичайної ситуації;
6) не проведено повторну ідентифікацію  потенційно-небезпечного об`єкту  у зв`язку зі зміною номенклатури небезпечних речовин всупереч вимогам п. 7 наказу МНС України від 23.02.2006 р. № 98, що є порушенням ч. 1 ст. 20 КЦЗУ, п. 2, 3 розділу ІІІ ПТБ та може призвести до надзвичайної ситуації;
7) не проведено повторну ідентифікацію об`єкта підвищеної небезпеки відповідно до пунктів 5, 17, 19 постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2002 р. № 956 «Про ідентифікацію і декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки», що є порушенням ст. 9 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» та може призвести до надзвичайної ситуації; 
8) не внесені зміни в План локалізації аварійних ситуацій з урахуванням кисневого господарства, що є порушенням ч. 1 ст. 20 КЦЗУ, п. 3 розділу ІІІ ПТБ та може призвести до надзвичайної ситуації; 
9) працівників об`єкта  не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту, що є порушенням п. 2 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ та може призвести до надзвичайної ситуації. 
Таким чином, станом на день прийняття судом першої інстанції рішення є неусунутими дев`ять порушень  пожежної, техногенної безпеки.
          Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 р. № 877-V (далі – Закон № 877-V). 
Відповідно до статті 1 цього Закону державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Частиною п`ятою статті 4 Закону № 877-V визначено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами    розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним    судом.
Отже, застосування заходів реагування включає в себе: зупинення виробництва суб`єкта господарювання, у тому числі експлуатації підприємства, виробничого об`єкта, окремого виробництва, робочого місця, будівлі, споруди, приміщення, машин і механізмів. 
Повне або часткове зупинення виробництва розповсюджується на виготовлення або реалізацію продукції, виконання робіт, надання послуг.
Частиною сьомою статті 7  Закону № 877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта  господарювання заходів реагування, передбачених    відповідним розпорядчим документом.
Частина перша статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Як визначено частиною першої  статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.
Відповідно до частини другої статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Встановлення не усунення відповідачем порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки     обумовлює звернення позивача до суду з позовом про застосування заходів державного нагляду (контролю).
При цьому застосування означених заходів можливе  у випадку, коли порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки    створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Так, в цьому випадку судом встановлено, що будівлі та приміщень адміністративного, хірургічного, терапевтичного корпусів, будівлі котельні не обладнані  системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», що є порушенням п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ.
Крім того, система протипожежного захисту, що захищає приміщення дитячого, хірургічного корпусу, знаходяться у не працездатному стані.
При цьому такі порушення залишилися  не усунутими на час проведення позапланового заходу нагляду (контролю).
Відповідно до вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених  наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 р. за № 252/26697, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».
Суд зазначає,  що відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи керування евакуюванням людей  може призвести  до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, тому первинні засоби пожежогасіння можуть бути неефективними, продукти горіння  унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей, особливо з урахуванням знаходження в приміщенні значної кількості хворих. При цьому гасіння пожежі здійсниться тільки при прибутті пожежних підрозділів з відповідними засобами гасіння. 
Тобто відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи керування евакуюванням людей  може створити реальну загрозу життю та здоров`ю людей.
Також як на час проведення планової перевірки, так й на час проведення позапланової перевірки у березні 2021 р., не усунутим є порушення, яке полягає у не виконанні обробляння дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної активності будівлі адміністративного, хірургічного, терапевтичного, моргу, машинного, сушильного корпусів.
Відповідно до пункту 2.5 глави 2 розділу ІІІ ППБУ у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.
Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.
Відсутність обробляння засобами вогнезахисту елементів горищного покриття може призвести до вкрай швидкого руйнування несучих дерев`яних конструкцій в разі впливу вогню, що в свою чергу може призвести до руйнування перекриття поверху під горищним приміщенням і створити загрозу для здоров`я і життя людей.
Таким чином, не усунуті, як мінімум, приведені  порушення правил пожежної безпеки, частині з яких надана оцінка вище, створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей. 
При цьому не усунення виявлених порушень вказує на те, що продовжують існувати обставини, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.
Суд  зазначає,  що єдиним належним доказом усунення порушень є акт позапланового заходу нагляду (контролю).
Оскільки актами позапланового заходу (контролю) від 15.02.2021 р. № 15 та від 18.03.2021 р. № 197 встановлено, що більшість порушень пожежної та техногенної безпеки, виявлених в ході планового заходу, не усунуті, тому відсутні підстави стверджувати про усунення відповідачем порушень та, відповідно, про відсутність підстав для застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівель.
Посилання апелянта на не дослідження судом першої інстанції питання наявності підстав для звернення до суду через прийняття позивачем за наслідками планової перевірки припису про усунення виявлених порушень, в які включені усі порушення, зазначені в акті, а позивачем не розмежовано, які  реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей та які не створюють такою загрози, суд визнає необґрунтованими.
Судом першої інстанції в судовому рішенні надана оцінка сукупності встановлених в ході планової перевірки порушень як таких, що створюють загрозу для життя та/або здоров`я людей. При цьому не надання оцінки кожному з встановлених порушень не спростовує такого висновку суду першої інстанції.
Суд зазначає, що вище судом надана оцінка трьом із дев`яти не усунутих на час проведення останнього позапланового заходу нагляду (контролю) порушень та зазначено, що оскільки ці три порушення створюють загрозу для життя або/здоров`я людей, надання оцінки решти порушень не має жодного сенсу.
Видання ж позивачем припису як розпорядчого документу не вказує на те, що усі зазначені в приписі порушення є такими, що не створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.   
Крім того, жодною нормою права (ані приписами Закону № 877, ані приписами КЦЗУ) не заборонено суб`єкту владних повноважень вжиття декількох санкцій за результатами заходу державного нагляду (контролю), зокрема видання припису та звернення до адміністративного суду з позовом про застосування до підконтрольної установи заходів реагування.  
Доводи апелянта стосовно відсутності доказів, які б підтверджували факт наявності порушень, є безпідставними, позаяк саме акти планової та позапланових перевірок є належним та достатнім доказом  існування порушень вимог пожежної та техногенної безпеки.
Також є цілком безпідставними доводи, що акти перевірки не містять  описів доказів, що підтверджують наявність порушень, тобто є неналежними доказами наявності порушень, оскільки акти містять як опис виявлених порушень, так й зазначення, який нормативний або законодавчий акт порушено та до яких наслідків таке порушення може призвести.  
Часткове усунення порушень не може вважатися підставою для відмови у задоволенні позову, оскільки відповідачем не надано належних доказів, як-то акт перевірки, усунення виявлених порушень.
Відсутність же фінансування на здійснення таких заходів не може бути підставою для відмови у застосуванні заходів реагування, зважаючи на приведені вище висновки суду, що не усунуті порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, особливо з врахуванням того, що відповідач є закладом охорони здоров`я.
Доводи апелянта стосовно того, що  судом першої інстанції не враховано, що  відповідач є закладом охорони здоров`я, а зупинення роботи закладу  позбавить громадян права на отримання професійної медичної допомоги, суд не може визнати обґрунтованими та такими, що спростовують висновок суду першої інстанції про задоволення позову.
Суд зазначає, що  порушення права на отримання професійної медичної допомоги є неспіврозмірним із правом на життя, яке передбачене        статтею 27 Конституції України, статтею 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, загрозою якому створюють виявлені порушення.
При цьому суд вважає за необхідне вказати, що громадяни мають можливість отримувати професійну медичну допомогу у інших закладах охорони здоров`я комунальної форми власності, адже відповідач не є єдиним закладом охорони здоров`я у Запорізькій області. 
Суд зазначає, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації  (роботи) об`єкта до повного усунення порушень шляхом заборони експлуатації та зобов`язання зупинити експлуатацію  об`єкта діє саме до повного   усунення порушення,  а з усуненням  таких порушень закінчиться дія застосованих заходів  реагування.
Враховуючи, що  сукупність виявлених в ході перевірки та не усунутих до проведення позапланової перевірки порушень створює реальну загрозу для життя і здоров`я людей, що є підставою для задоволення позову, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позову.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9,   242, 243,   308, 315,   316,   321,   322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд   
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Запорізької обласної ради на рішення Запорізького окружного адміністративного суду  від 10.05.2022 р. в справі № 280/3066/20  залишити без задоволення.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду  від 10.05.2022 р. в справі № 280/3066/20 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області до Комунального некомерційного підприємства «Запорізький регіональний фтизіопульмонологічний клінічний лікувально-діагностичний центр» Запорізької обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача – Департамент охорони здоров`я Запорізької обласної державної адміністрації, про застосування заходів реагування залишити без змін.
Постанова  набирає законної сили з дати її прийняття 24.10.2022 р. та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
          Повне судове рішення складено 25.10.2022 р.
   
             Суддя-доповідач                                                                      В.А. Шальєва 

                               суддя                                                                      С.В. Білак 

                               суддя                                                                      Н.А. Олефіренко