УХВАЛА
05 грудня 2022 року
м. Київ
справа № 301/2470/22
провадження № 51-3693ск22
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_2, 
суддів                        ОСОБА_3, ОСОБА_4,
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах засудженого ОСОБА_1 на вирок Іршавського районного суду Закарпатської області від 01 березня 2021 року та ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 29 серпня 2022 року щодо останнього, 
встановив:
Захисник ОСОБА_5 звернувся до суду з касаційною скаргою на указані вище судові рішення щодо засудженого ОСОБА_1 .
Суд касаційної інстанції, за правилами ч. 1 ст. 428 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), відкриває касаційне провадження протягом п`яти днів з дня надходження касаційної скарги, якщо немає підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги або відмови у відкритті касаційного провадження. Питання про відкриття касаційного провадження суд касаційної інстанції вирішує без виклику сторін кримінального провадження. 
При цьому рішення про відкриття касаційного провадження суд касаційної інстанції приймає на основі змісту оскаржених судових рішень у взаємозв`язку з касаційною скаргою та її доводами, з огляду на що кримінальний процесуальний закон передбачає обов`язок для касатора долучити до касаційної скарги копії судових рішень, які оскаржуються (ч. 5 ст. 427 КПК).
У недотримання приписів ч. 5 ст. 427 КПК, до касаційної скарги не додано повного тексту оскарженої ухвали Закарпатського апеляційного суду від 29 серпня 2022 року, що, з урахуванням відсутності цього судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, позбавляє суд касаційної інстанції перевірити наявність чи відсутність підстав для відкриття касаційного провадження та перегляду оскаржених судових рішень в межах доводів касаційної скарги. 
Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК в касаційній скарзі має бути наведено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи  необґрунтованість судового рішення.
Частиною 1 ст. 438 КПК визначено, що підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є лише: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК). 
Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судового рішення, які, на її думку, були допущені судами при винесенні судових рішень, навести конкретні аргументи в обґрунтування кожної позиції.
За приписами ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.
Незгода захисника з встановленими судом фактичними обставинами кримінального провадження, про що йдеться в касаційній скарзі, через оцінку доказів на предмет їх  достовірності, за відсутності доводів про недопустимість чи неналежність доказів, покладених в обґрунтування висновку про винуватість ОСОБА_1 , не є предметом перегляду судом касаційної інстанції.
Захисник в касаційній скарзі, серед іншого, стверджує про недопустимість як доказів у  кримінальному провадженні трьох уламків шиферу, однак такі твердження не  обґрунтовує в контексті того, яких приписів ст. 93 КПК припустився орган досудового розслідування при збиранні цих доказів, а суди при їх оцінці.
Також захисник не погоджується з висновком експерта № 200 від 17 жовтня 2020 року, проте відповідні твердження, що стосуються такої незгоди, не обґрунтовує з огляду на приписи статей 242, 332 КПК, а також не указує про недотримання порядку виготовлення такої експертизи, або окремих положень спеціальних нормативних актів, які визначають процедуру й підстави її проведення. При цьому, колегія суддів звертає увагу захисника, що  відмова суду в задоволенні клопотання про призначення комісійної експертизи, за  відсутності належного обґрунтування поданого стороною кримінального провадження клопотання, не є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. 
Спираючись на власну версію подій, захисник наводить доводи про неправильне застосування закону про кримінальну відповідальність та хибність висновків суду про зміст суб`єктивної сторони інкримінованого за ч. 2 ст. 125 КК правопорушення, проте не обґрунтовує при цьому які інтелектуальні і вольові ознаки психічного ставлення до вчиненого діяння і його наслідків отримали неправильну кримінально правову оцінку місцевим судом в аспекті встановлених фактичних обставин, і яких порушень припустився апеляційний суд при перевірці вироку Іршавського районного суду Закарпатської області від 01 березня 2021 року, з огляду на межі та порядок апеляційного перегляду, передбачені статтями 404, 405 цього Кодексу.
Крім того, в касаційній скарзі містяться твердження щодо того, що суд апеляційної інстанції провів судовий розгляд за відсутності обвинуваченого ОСОБА_1 , тобто допустив істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, передбачене приписами п. 3 ч. 2 ст. 427 КПК, проте такі твердження не обґрунтовані в контексті дотримання цим судом приписів ч. 4 ст. 405 КПК у взаємозв`язку з положеннями ст. 135 цього Кодексу. 
Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу було подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги 
і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів із дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.
Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк на усунення недоліків.
Недоліки касаційної скарги, пов`язані з її змістом, можуть бути усунуті шляхом подання нової касаційної скарги. При цьому колегія суддів звертає увагу касатора на вимоги щодо долучення до касаційної скарги її копії з додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження і учасникам судового провадження (ч. 6 ст. 427 КПК).
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу захисника ОСОБА_5 залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги - п`ятнадцять днів із дня її отримання.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_2                                       ОСОБА_3                                       ОСОБА_4