ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/18337/21                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Катющенко В.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  07 грудня 2022 року                                                                        м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді                                                                             Ганечко О.М.,
суддів                                                                                              Кузьменка В.В.,
                                                                                                    Василенка Я.М.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 січня 2022 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРО СМАРТ ПАУЕР" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
  В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЄВРО СМАРТ ПАУЕР" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 26.02.2021 № 0161810707 про застосування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 4076326,46 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що підставою для застосування штрафних санкцій стала невідповідність фіскального чеку вимогам Положення про форму та зміст розрахункових документів (електронних розрахункових документів), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 зі змінами, внесеними наказом Міністерства фінансів України від 18.06.2020 № 306, в частині відсутності у фіскальному чеку реквізитів, які є обов`язковими у разі застосування під час проведення розрахунків з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій. Листи банків підтверджують, що на момент проведення перевірки та складення акта перевірки товариство використовувало термінали не з`єднані/не поєднані з реєстратором розрахункових операцій, про це було вказано в зауваженнях до акта перевірки, проте не враховано відповідачем при прийнятті спірного рішення. Позивач вважає, що останній не зобов`язаний зазначати у фіскальних чеках реквізити, які передбачені як обов`язкові при використанні платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій, оскільки використовує термінали не з`єднані/не поєднані з реєстратором розрахункових операцій. Також, звернув увагу, що відповідно до розрахунку штрафної санкції контролюючий орган застосував штраф у розмірі, передбаченому для вчинення правопорушення вдруге, у той час як актом перевірки вперше зафіксовано порушення ТОВ "ЄВРО СМАРТ ПАУЕР" вимог податкового законодавства.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 січня 2022 р. адміністративний позов задоволено. 
Визнано протиправними та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 26.02.2021 № 0161810707.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення спору. 
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.10.2022 відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду у порядку письмового провадження на 07.12.2022.
29.11.2022 під № 53194 до суду від сторони позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу.
Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно норм ст. 309 КАС України.
Дану справу розглянуто в порядку письмового провадження, оскільки, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 27.01.2021 посадовими особами відповідача проведено фактичну перевірку АЗС, що належить                 ТОВ "ЄВРО СМАРТ ПАУЕР", розташованої за адресою: Рівненська область, Дубенський район, с. Молодаво Друге, вул. Широка, 36, за результатами якої складено акт від 08.02.2021 № 669/17-00-07-05-13/42547705.
Актом перевірки зафіксовано факт проведення розрахункових операцій у періоді з 27.01.2020 по 08.02.2021 у безготівковій формі з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій з роздрукуванням розрахункових документів невстановленої форми, які підтверджують виконання розрахункових операцій, на загальну суму 8152652,92 грн. Зазначені роздруковані документи (фіскальні чеки за формою ФКЧ-1) не містять обов`язкових реквізитів, визначених Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, Порядку подання звітності, пов`язаної із використанням книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), форми № ЗВР-1 тощо, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 № 220/28350.
На підставі виявленого порушення, Головним управлінням ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 26.02.2021 № 0161810707 про застосування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 4076326,46 грн.
Не погодившись з рішенням контролюючого органу, позивач оскаржив останнє в адміністративному порядку, проте, рішенням Державної податкової служби України від 24.05.2021 № 11495/6/99-00-06-03-02-06, скаргу ТОВ "ЄВРО СМАРТ ПАУЕР" залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві - без змін. 
Вважаючи, що у відповідача не було правових підстав для застосування штрафних санкцій, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що диспозиція пункту 1 частини першої статті 17 Закону № 265/95-ВР, передбачає, що кваліфікуючою ознакою, згідно якої можна віднести правопорушення до повторно вчиненого, є обставина його виявлення контролюючим органом за наслідками проведеної перевірки протягом одного календарного року, в якому аналогічне правопорушення по тому ж платнику було зафіксовано контролюючим органом.  Тому, суд дійшов висновку про відсутність права у відповідача застосовувати до позивача санкцію за допущене ним правопорушення у сфері РРО як за таке, що вчинено повторно, оскільки матеріалами справи не підтверджено обставин виявлення відповідачем такого ж правопорушення, що було вчинено позивачем протягом останнього календарного року. Враховуючи, що відповідачем невірно визначено розмір штрафної санкції, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню у повному обсязі.
Натомість, апелянт вважає вказані висновки суду першої інстанції помилковими, позаяк в ході проведення перевірки встановлено проведення розрахункових операцій в безготівковій формі з використанням електронного платіжного засобу (платіжна картка) платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій з видачею покупцю розрахункових документів невстановленої форми. Розрахункові документи не містять обов`язкових реквізитів, визначених Положенням про форму та зміст розрахункових документів (електронних розрахункових документів). Загальний обсяг розрахунків, проведених через РРО з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу з роздрукуванням та видачею покупцю розрахункових документів невстановленої форми за період з 27.01.2021 по 08.02.2021 становить 8152652,92 грн.
З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України, встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно норм частини першої статті 8 Закону України від 06.07.1995 № 265/95-ВР "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (надалі по тексту також - Закон № 265/95-ВР), форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Так, наказом Міністерства фінансів України від 18.06.2020 № 306, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.07.2020 за № 624/34907, задверджено зміни до Положення про форму та зміст розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за № 220/28350.
При цьому, пунктом 3 вказаного наказу встановлено, що вимоги до форми і змісту розрахункових документів у частині: створення електронних розрахункових документів; відображення найменування суб`єкта господарювання; цифрового значення штрихового коду товару; заокруглення суми до сплати; зазначення валюти операції; найменування платіжної системи; QR-коду не поширюються на розрахункові документи, що створюються реєстраторами розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій та які перебували на обліку в контролюючих органах до дня набрання чинності цим наказом; до 01 серпня 2021 року вимоги до форми і змісту розрахункових документів в частині: створення електронних розрахункових документів; відображення найменування суб`єкта господарювання; цифрового значення штрихового коду товару; заокруглення суми до сплати; зазначення валюти операції; найменування платіжної системи; QR-коду не поширюються на розрахункові документи, що створюються реєстраторами розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій та які не перебували на обліку в контролюючих органах до дня набрання чинності цим наказом; до 01 серпня 2021 року реєстратори розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій та які не перебували на обліку в контролюючих органах до дня набрання чинності цим наказом, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) відповідно до статті 12 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу.
Таким чином, до 01.08.2021, не зважаючи на дату взяття на облік контролюючим органом, РРО в обов`язковому порядку повинні були бути доопрацьованими виробником (постачальником) з метою забезпечення виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу.
За визначенням пунктів 1, 2 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за № 220/28350, фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ / електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 наведений у додатку 1 до цього Положення.
Фіскальний чек має містити такі обов`язкові реквізити: найменування суб`єкта господарювання (рядок 1); назва господарської одиниці - найменування, яке зазначене в документі на право власності або користування господарською одиницею і відповідає довіднику "Типи об`єктів оподаткування" та повідомлене ДПС формою 20-ОПП (рядок 2); адреса господарської одиниці - адреса, яка зазначена в документі на право власності чи користування господарською одиницею (назва населеного пункту, назва вулиці, номер будинку / офісу / квартири) та повідомлена ДПС формою 20-ОПП (рядок 3); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ, - індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який надається згідно з Кодексом; перед номером друкуються великі літери "ПН" (рядок 4); для СГ, що не є платниками ПДВ, - податковий номер або серія та номер паспорта / номер ID картки (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовились від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відповідну відмітку в паспорті), перед яким друкуються великі літери "ІД" (рядок 5); якщо кількість придбаного товару (обсяг отриманої послуги) не дорівнює одиниці виміру, - кількість, вартість одиниці виміру придбаного товару (отриманої послуги) (рядок 6); код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); цифрове значення штрихового коду товару (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством, а у разі непередбачення - за бажанням платника) (рядок 8); назва товару (послуги), вартість, літерне позначення ставки ПДВ (рядок 9); ідентифікатор еквайра та торгівця або інші реквізити, що дають змогу їх ідентифікувати (рядок 10); ідентифікатор платіжного пристрою (рядок 11); сума комісійної винагороди (у разі наявності) (рядок 12); вид операції (рядок 13); реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери "ЕПЗ" (рядок 14); напис "ПЛАТІЖНА СИСТЕМА" (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду) (рядок 15); підпис касира (якщо це передбачено правилами платіжної системи), перед яким друкується відповідно напис "Касир" (рядок 16); підпис держателя електронного платіжного засобу (платіжної картки) (якщо це передбачено правилами платіжної системи) в окремих рядках, перед якими друкуються відповідно написи "Касир" та "Держатель ЕПЗ" (рядок 17); позначення форми оплати (готівкою, електронним платіжним засобом, у кредит, тощо), суму коштів за цією формою оплати та валюту операції (рядок 18); загальна вартість придбаних товарів (отриманих послуг) у межах чека, перед якою друкується слово "СУМА" або "УСЬОГО" (рядок 19); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ, - окремим рядком літерне позначення ставки ПДВ, розмір ставки ПДВ у відсотках, загальну суму ПДВ за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкуються великі літери "ПДВ" (рядок 20); для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ), - окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 21). У реквізиті "Акцизний податок" його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення; заокруглення (рядок 22); до сплати (рядок 23); фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина, секунда) проведення розрахункової операції (рядок 24); QR - код, який містить у собі код автентифікації повідомлення (МАС) цього чеку, дату і час здійснення розрахункової операції, фіскальний номер касового чека/фіскальний номер електронного касового чека, суму розрахункової операції, фіскальний номер РРО / фіскальний номер ПРРО) (рядок 25); для касового чека, що створюється програмним реєстратором розрахункових операцій: позначку щодо режиму роботи (офлайн/онлайн), в якому створений касовий чек програмним реєстратором розрахункових операцій (рядок 26), контрольне число, сформоване в режимі офлайн (рядок 27); заводський номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери "ЗН". Заводський номер для програмних реєстраторів розрахункових операцій не зазначається (рядок 28); фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери "ФН" або фіскальний номер програмного реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери "ФН ПРРО" (рядок 29); напис "ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК" та графічне зображення найменування або логотипу виробника (рядок 30).
За пунктом 4 вказаного Положення, передбачено, що рядки 10 - 17 фіскального чека заповнюються у разі застосування під час проведення розрахунків з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій.
Судом першої інстанції під час розгляду даного спору в суді першої інстанції було досліджено, що позивач наголошував на тому, що у період з 27.01.2020 по 08.02.2021, останній не використовував термінали з`єднані/поєднані з РРО, а тому відсутність у рядках 10-17 розрахункових документів визначених Положенням реквізитів не є порушенням вимог чинного законодавства. Поряд з цим, судом не було враховано наведених доводів сторони позивача, оскільки  з дня набрання чинності наказом Міністерства фінансів України від 18.06.2020 № 306, а саме, з 01.08.2020 у позивача виник обов`язок у строк до 01.08.2021 доопрацювати реєстратори розрахункових операцій з метою забезпечення виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу. Також, з 01.08.2020 реквізити фіскальних чеків, у тому числі рядків 10-17, є обов`язковими в незалежності від того, що платник податків не використовував термінали з`єднані/поєднані з РРО.
Разом з цим, судом першої інстанції було наголошено на тому, що за змістом пункту 1 частини першої статті 17 Закону № 265/95-ВР, за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:  1) у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.
Відповідно до пункту 11 Прикінцевих положень Закону № 265/95-ВР, тимчасово, до 1 січня 2022 року, санкції, визначені пунктом 1 статті 17 цього Закону, застосовуються в таких розмірах:
10 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 50 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.
Проте, важливим є те, що з розрахунку штрафних (фінансових) санкцій вбачається, що відповідачем було застосовано штраф у розмірі 50 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг). (а.с. 10)
Поряд з цим, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що за Законом № 265/95-ВР, він не містить визначення понять видів порушень, за які встановлює відповідальність у вигляді застосування фінансових санкцій до суб`єктів господарювання, і не розкриває їх змісту, проте, диспозиція пункту 1 частини першої статті 17 Закону № 265/95-ВР, передбачає, що кваліфікуючою ознакою згідно якої можна віднести правопорушення до повторно вчиненого є обставина його виявлення контролюючим органом за наслідками проведеної перевірки протягом одного календарного року, в якому аналогічне правопорушення по тому ж платнику було зафіксовано контролюючим органом. 
За даних обставин, вбачається відсутність підстав у відповідача застосовувати до позивача санкцію за допущене ним правопорушення у сфері РРО як за таке, що вчинено повторно, оскільки матеріалами справи не підтверджено обставин виявлення відповідачем такого ж правопорушення, що було вчинено позивачем протягом останнього календарного року.
Тож, враховуючи, що відповідачем невірно визначено розмір штрафної санкції, колегія суддів вважає цілком обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню, натомість, апелянтом так і не було під час апеляційного розгляду спростовано вкзааних висновків суду.
Відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що не погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає, що рішення є таким, що прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, також в порушення чинного законодавства не з`ясовані всі обставини справи, не досліджені та не враховані надані до суду докази, а тому, наведені порушення призвели до необ`єктивного, неправильного та незаконного вирішення справи. Проте, в апеляційній скарзі не зазначено у чому полягають порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права з посиланням на конкретну норму права та суть її порушення; в апеляційній скарзі не наведено обставин справи, які, на думку відповідача, в порушення чинного законодавства не були з`ясовані судом першої інстанції; в апеляційній скарзі не зазначено докази, надані до суду, які не були ним досліджені та враховані; апеляційна скарга не містить переліку порушень, які призвели до необ`єктивного, неправильного та незаконного вирішення справи.
У цілому, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог, та не є підставою для скасування чи зміни оскаржуваного рішення суду першої інстанції. 
Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, з огляду на що, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.          
Керуючись ст. ст. 243, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,
        
   П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 січня 2022 р. - залишити без змін.

          Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя                                                                                 О.М. Ганечко

Судді                                                                                                              В.В. Кузьменко

                                                                                                                   Я.М. Василенко