Постанова
Іменем України
 
05 вересня 2022 року 
м. Київ
 
справа № 325/218/21-ц
провадження № 61-4672св22
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідачі: ОСОБА_2 , Приазовська районна державна адміністрація, Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадженнякасаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником Луньовим Сергієм Миколайовичем , на ухвалу Приазовського районного суду Запорізької області від 22 вересня 2021 року у складі судді Васильцовою Г. А. та постанову Запорізького апеляційного суду від 23 лютого 2022 року у складі колегії суддів: Подліянової Г. С., Кримської О. М., Кочеткової І. В.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Короткий зміст позовних вимог і рішень судів попередніх інстанцій
 
У березні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 , Приазовської районної державної адміністрації (далі - Приазовська РДА), Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (далі - ГУ Держгеокадастру                    у Запорізькій області) про розірвання договору оренди землі та припинення права оренди земельної ділянки.
Ухвалою Приазовського районного суду Запорізької області від 28 квітня 2021 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.
 
Ухвалою Приазовського районного суду Запорізької області від 16 червня 2021 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті                 у відкритому судовому засіданні.
 
Ухвалою Приазовського районного суду Запорізької області від 22 вересня 2021 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі частини п`ятої статті 223 ЦПК України.
 
Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивач та/або її представник (представники) 13 липня 2021року та 22 вересня                  2021 року повторно не з`явилися до суду без поважних причин, сторона позивача була двічі повідомлена судом про розгляд справи належним чином, а із заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у її відсутність або відсутність свого представника перед початком розгляду справи вони не звертались. 
 
Постановою Запорізького апеляційного суду від 23 лютого 2022 року ухвалу суду першої інстанції залишено без змін.
 
Залишаючи без змін ухвалу суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходив із того, що ОСОБА_1 та її представник, які були належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, двічі поспіль у призначені судом засідання для розгляду справи за її позовом не з`явилися, заяви про розгляд справи за її відсутності не подавала, тому суд першої інстанції обґрунтовано залишив позов без розгляду.
 
Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги
 
У травні 2021 року представник ОСОБА_1 - Луньов С. М. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Приазовського районного суду Запорізької області від 22 вересня 2021 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 23 лютого 2022 року, в якій просить скасувати вказані судові рішення та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм процесуального права. У касаційній скарзі вказує на те, що суд першої інстанції не повідомив позивачку та її представника про постановлення ухвали про закінчення підготовчого розгляду справи та призначення справи до судового розгляду. Суд також не повідомив про розгляд справи інших учасників процесу, а саме:  Приазовська РДА та ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області. 
 
У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - Луньов С. М. просить розгляд справи здійснювати у судовому засіданні з викликом учасників судового розгляду. 
 
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.
 
Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи                у касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. 
 
Згідно із частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи                                з урахуванням статті 400 цього Кодексу. Абзац другий частини першої статті 402 ЦПК України визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
 
Відповідно до частини тринадцятої статті 7ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що право особи бути присутньою під час розгляду справи може бути реалізовано у разі розгляду такої справи                    у відкритому судовому засіданні, у всіх інших випадках присутність інших осіб при розгляді справи у порядку письмового провадження чинним ЦПК Українине передбачено.
 
ОСОБА_1 та її представник Луньов С. М.  реалізували свої процесуальні права, які відповідають принципу змагальності на стадії касаційного перегляду справи, шляхом викладення своєї позиції у касаційній скарзі. Клопотання про розгляд справи судом касаційної інстанції за участю сторін не містить обґрунтувань того, які ще важливі для справи пояснення можуть надати позивач та її представник лише особисто в суді, окрім тих, які викладені письмово.  
 
Верховний Суд, враховуючи викладене, виходячи із повноважень суду касаційної інстанції, який не може встановлювати нові обставини, які не були встановлені судами, оцінивши характер спору та суть правового питання, яке підлягає вирішенню у розглядуваній справі, вважає за можливе розглянути справу у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи, тобто за наявними у ній матеріалами.
 
Верховний Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення                    з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.
 
Ураховуючи викладене та зважаючи на відсутність необхідності виклику учасників справи для надання пояснень з огляду на обставини справи, Верховний Суд не знайшов підстав для задоволення клопотання представника ОСОБА_1 - Луньова С. М .
 
Позиція Верховного Суду
 
Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Статтею 400 ЦПК України встановлено межі розгляду справи судом касаційної інстанції. Так, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Відповідно до статті 401 ЦПК України попередній розгляд справи має бути проведений протягом п`яти днів після складення доповіді суддею-доповідачем колегією у складі трьох суддів у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення. 
 
За змістом частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги у межах, які стали підставами для відкриття касаційного провадження, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, аоскаржувані судові рішення - без змін, оскільки їх ухвалено з додержанням норм матеріального                   і процесуального права. Судові рішення судів першої й апеляційної інстанцій відповідають вимогам ЦПК України щодо законності та обґрунтованості.
 
Обставини, встановлені судами 
 
Ухвалою Приазовського районного суду Запорізької області від 28 квітня 2021 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 27 травня 2020 року.
 
У підготовче засідання, призначене на 27 травня 2020 року, позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Луньов С. М. з`явилися. Суд задовольнив клопотання позивача та відклав підготовчий розгляд справи на  16 червня 2021 року.
 
У підготовче судове засідання, призначене на 16 червня 2021 року, ОСОБА_1 та її представник Луньов С. М. , будучи належним чином повідомленими про дату, час                   і місце розгляду справи,  в засідання не з`явились. 
 
Ухвалою Приазовського районного суду Запорізької області від 16 червня 2021 року закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд справи по суті на                       13 липня 2021 року.
 
У судове засідання, призначене на 13 липня 2021 року, позивач та її представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, не з`явилися.
 
13 липня 2021 року від представника позивача адвоката Луньова С. М. на адресу суду надійшло клопотання про неможливість участі в судовому засіданні у зв`язку                        з перебуванням в іншому судовому засіданні в іншій справі. За клопотанням представника позивача розгляд справи відкладено на 22 вересня 2021 року.
 
У судове засідання, призначене на 22 вересня 2021 року, позивач, будучи повідомленою належним чином через свого представника Луньова С. М. , повторно не з`явилася. Від представника позивача Луньова С. М. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з його зайнятістю в іншому судовому засіданні в іншій справі.
 
Нормативно-правове обґрунтування
 
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободкожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
 
Згідно зі статтею 129 Конституції Українисуддя, здійснюючи правосуддя,                                є незалежним та керується верховенством права Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
 
Статтею 2 ЦПК Українипередбачено, що завданням цивільного судочинства                          є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ   з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.
 
Частиною першою статті 44 ЦПК Українипередбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
 
Згідно зі статтею 223 ЦПК Українинеявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
 
Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
 
У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності,             і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
 
Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК Українипередбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
 
Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.
 
Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його неявка перешкоджає розгляду справи.
 
Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду 11 березня 2020 року                    у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 22 вересня 2021 року               у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року                      у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги 
 
Враховуючи викладене, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, встановивши те, що позивачка та її представник, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи у суді першої інстанції не з`явились у судові засідання, призначені на 13 липня 2021 року та 22 вересня            2021 року, заяви про розгляд справи за їхньої відсутності не подавали, дійшов  обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду відповідно до статей 223, 257 ЦПК України. Законні підстави для відкладення розгляду справи у суду  першої інстанції не було. 
 
Судами попередніх інстанцій надано належну оцінку поведінці позивача (її представника), вжито усіх необхідних заходів для надання позивачу достатніх можливостей для викладення своєї позиції у судових засіданнях з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи    у розумні строки, враховуючи процесуальні права інших учасників справи.
 
Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК Україниучасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
 
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи                        є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини                                  і основоположних свобод(рішення Європейського суду з прав людини                         від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).
 
Відтак суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.
 
Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який вимушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.
 
Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності (неповажності) причин неявки позивача до суду залежно від того, яка це неявка: перша, чи повторна. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами (Дивись  висновок у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі                          № 461/1190/21).
 
Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Відповідно, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача, суд повинен залишити позовну заяву без розгляду. Вказана норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи (Дивись висновок у постанові Верховного Суду від 14 липня 2022 року               у справі № 295/13823/14-ц).
 
Правове значення у цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (Дивись висновок у постанові Верховного Суду від 31 березня 2022 року у справі № 158/2344/20).
 
Водночас згідно з частиною другою статті 257 ЦПК Україниособа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.
 
Твердження заявника про те, що суд першої інстанції не повідомив позивачку та її представника про постановлення ухвали про закінчення підготовчого розгляду справи та призначення справи до судового розгляду, не є підставою для скасування оскаржуваних судових рішень, оскільки судові засідання відкладалися неодноразово, позивач не була позбавлена права знайомитися з матеріалами справи, приймати участь у судових засіданнях, а учасник процесу зобов`язаний добросовісно користуватись своїми процесуальними правами (частина перша статті 44 ЦПК України).  Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 20 січня 2022 року  у справі № 165/1795/19. 
 
Ухвала Приазовського районного суду Запорізької області від 16 липня 2021 року про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду опублікована у Єдиному державному реєстрі судових рішень 17 червня           2021 року, що свідчить про те, що позивачка та її представник мали можливість ознайомитися з процесуальними рішеннями суду. 
 
Представник позивачки у касаційній скарзі вказує на те, що він був переконаний, що суд розглядає справу у підготовчому судовому засіданні, де позовна заява не може бути залишеною без розгляду. Верховний Суд вважає, що суд першої інстанції, з дотриманням норм процесуального права, встановивши, що учасники справи належним чином повідомлені про проведення підготовчого засідання, однак окремі із них, користуючись на власний розсуд своїми правами, не з`явилися до суду, прийняв одне із процесуальних рішень, передбачених статтею 200 ЦПК України- призначив справу до судового розгляду. Сторона, яка ініціювала судовий процес, зобов`язана з розумним проміжком часу цікавитись станом розгляду справи та добросовісно виконувати свої процесуальні обов`язки. 
 
Верховний Суд відхиляє доводи заявника про те, що суд не повідомив про розгляд справи інших учасників процесу, а саме: Приазовську РДА та ГУ Держгеокадастру             у Запорізькій області, оскільки ця обставина не впливає на вирішення судом питання про залишення позову без розгляду на підставі частини п`ятої статті 223 ЦПК України. 
 
Інші доводи касаційної скарги були предметом розгляду суду апеляційної інстанції,             і їм надана відповідна правова оцінка, а тому відсутні підстави повторно відповідати на одні і ті ж доводи заявника. 
 
Верховний Суд розглянув справу в межах доводів, наведених заявником у касаційній скарзі, які стали підставою для відкриття касаційного провадження,  підстав вийти за межі доводів  - не встановлено.
 
Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, арішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін із підстав, передбачених статтею 410 ЦПК України.
 
Керуючись статтями 400, 401, 402, 409, 410 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , поданого представником Луньовим Сергієм Миколайовичем , про розгляд справи у судовому засіданні за участю сторін відмовити.
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником Луньовим Сергієм Миколайовичем , залишити без задоволення.
 
УхвалуПриазовського районного суду Запорізької області від 22 вересня 2021 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 23 лютого 2022 року залишити без змін.
 
Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                           О. В. Ступак
 
                                                                                                                             І. Ю. Гулейков
 
                                                                                                                              С. О. Погрібний