П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

_____________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2022 р. Категорія: 108010200 	м.Одеса	Справа № 420/9847/21	
Головуючий в 1 інстанції: Потоцька Н.В.
час і місце ухвалення: письмове провадження, 
м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача:  Семенюка Г.В.
суддів: Домусчі С.Д. ,  Шляхтицького О.І. 

при секретарі	Вишневській А.В.	

за участю сторін:	 	
представник позивача	Возіян О.В. (довіреність)	
представник Департаменту освіти	Шафікова І.О. (довіреність)	
представник ОМР	Якубець Є.М.  (довіреність)	

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні П`ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2022 року по справі за позовом Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області до Комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради», треті особи: Одеська обласна рада, Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські електромережі», Департамент освіти і науки Одеської обласної державної адміністрації про застосування заходів реагування, -

встановиВ:

Позивач, звернувся до суду з позовом до Комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради», треті особи: Одеська обласна рада, Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські електромережі», Департамент освіти і науки Одеської обласної державної адміністрації, в якому позивач просив: - застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради», ЄДРПОУ: 23210941, юридична адреса: 66560, Одеська область, Подільський район, с. Троїцьке, вул. Гагаріна, 1, у спосіб: у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради», за адресою: 66560, Одеська область, Подільський район, с. Троїцьке, вул. Гагаріна, 1, у порядок: шляхом відключення за допомогою фахівців електропостачальної організації Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» вищевказаних приміщень від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок); обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків наданих в акті перевірки № 3 від 15.03.2021 року, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначених в акті перевірки №3 від 15.03.2021, мотивуючи його тим, що виявлені в ході проведення перевірки порушення, зазначені в акті перевірки, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, а їх не усунення несе ризик виникнення надзвичайної ситуації або пожежі, у зв`язку з чим є необхідність вжиття відповідних заходів реагування.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2022 року позов задоволено частково. Застосовано заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради» (ЄДРПОУ: 2321094). Зобов`язано Комунальний заклад «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради» зупинити експлуатації приміщень комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради» за адресою: 66560, Одеська область, Подільський район, с. Троїцьке, вул. Гагаріна, 1 - до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначених в акті перевірки № 3 від 15.03.2021 року. В іншій частині позовних вимог  відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Комунальний заклад «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради» подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нову постанову, якою відмовити у позові в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що задовольняючи позов частково, суд першої інстанції не врахував, що повне зупинення експлуатації приміщень Комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради» є виключним заходом, відповідає принципу співмірності обраного заходу реагування обсягу та ступеню тяжкості допущених порушень, а також дотримання справедливості балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення з наступних підстав:
Судом першої інстанції встановлено, що у період з  11-15 березня 2021 року, відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, наказу ГУ ДСНС України в Одеській області № 34 від 28.01.2021 «Про проведення позапланових перевірок» на підставі посвідчення на проведення позапланової перевірки № 4 від 26.02.2021 року, провідним інспектором Подільського МРВ ГУ ДСНС України в Одеській області майором служби цивільного захисту Возіяном О.В. у присутності директора КЗ «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради» Кушнерик О.С. здійснено позапланову перевірку КЗ «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради», за адресою: 66560, Одеська область, Подільський район, с. Троїцьке, вул. Гагаріна, 1 під час якої перевірено: будівлі, споруди, приміщення, територію з метою перевірки додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено Акт № 3 від 15.03.2021 року.
Актом № 3 встановлені порушення приписів Кодексу цивільного захисту України № 5403-VІ, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 та інших чинних нормативно-правових актів, стандартів, нормам і правил у сфері пожежної, техногенної безпеки, а саме:
1. Будівлі не обладнано зовнішніми установками від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5- 38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд" (п. 1, п.п. 1.21 глави 4 Розділу ППБУ);
2. Пожежне водоймище не забезпечено під`їздом з твердого покриття та не обладнано майданчиком розмірами 12x12 м для встановлення пожежних автомобілів і забирання води будь якої пори року. (п. 2, п.п. 2.1, ч. 6 глави 5 Розділу ППБУ);
3. Не оброблено дерев`яні конструкції горищних приміщень вогнезахисним розчином з доведенням до нормованої межі вогнестійкості. (п. 2, п.п. 2.5 глави 3 Розділу ППБУ);
4. Приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" (п. 1, п.п. 1.2. глави 5 Розділу ППБУ);
5. Територію, будинки та приміщення не забезпечено в повному обсязі первинними засобами пожежогасіння відповідно до Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом МВС України від 15 січня 2018 року N 25, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 року за №225/31677 (п. 3, п.п. 3.6, 3.7, 3.8, 3.9 глави 5 Розділу. ППБУ);
6. Не здійснено технічне обслуговування вогнегасників відповідно до Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року N 152, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за N 555/9154, а також ДСТУ 4297-2004 "Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги" (п. 3, п.п. 3.17 глави 5 Розділу. ППБУ);
7. Пожежний щит не доукомплектовано засобами пожежогасіння, а саме: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 х 2 м:
-  1 шт., гаки - 2 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., відра - 2 шт., сокири;
-  2 шт., на пожежних щитах (стендах) не вказано їх порядкові номери та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів (п. 3, п.п. 3.11 глави 5 Розділу. ППБУ);
8. Не забезпечено всіх працівників засобами індивідуального захисту (ст. 20 КЦЗУ, п. 4.3 ПКМУ № 1200 від 19.08.2002);
9. На евакуаційних виходах з приміщень не встановлено світлові покажчики «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення. (п. 2, п.п. 2.32 глави 3 Розділу ППБУ);
10. Не проведено ідентифікацію з урахуванням усіх чинників небезпеки та не уточнено рівень максимально можливої надзвичайної ситуації відповідно до чинних нормативно-правових актів (ст. 20 КЦЗУ, п. 20, наказ МНС України від 23.02.2006 р. № 98; п. 7, 24 наказ МНС України від 18.12.2000 р. № 338);
11. Посадові особи не пройшли навчання з питань пожежної безпеки у порядку, установленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях». (п.15, 16, глави 2 Розділу ППБУ);
12. Територію об`єкта, а також будинки, споруди, приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ІSО 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ІSО 6309:1987, ІDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности". (п.8, глави 2 Розділу ППБУ);
13. Не доопрацьовано плани (схеми) евакуації людей і матеріальних цінностей на випадок пожежі (п.5, п. 6 глави 2 Розділу ППБУ);
14. В приміщеннях спальних корпусів килими, паласи, килимові доріжки та інші покриття не прикріплені жорстко до підлоги. (п.1, п.п. 1.2 глави 6 Розділу ППБУ);
15.  З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. (п.1, п.п. 1.6 глави 4 Розділу ППБУ);
16. З`єднувальні коробки освітлювальної електромережі в будівлях не закриті негорючими кришками. (п.1, п.п. 1.7 глави 4 Розділу ППБУ);
17. Допускається експлуатація тимчасових електромереж. (п.1, п.п. 1.8 глави 4 Розділу ППБУ);
18. Біля пожежної водойми не встановлено покажчик (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесенням на нього літерного індексу ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількість пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми. (п. 2, п.п. 2.1, ч.10 глави 5 Розділу. ППБУ);
19. Не демонтовані в приміщенні школи 5-9 класів на шляхах евакуації сходи з першого поверху в спортзал, які перешкоджають вільній евакуації людей (п.2, п.п. 2.37 глави 3 Розділу, ППБУ).
У зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовом щодо застосування заходів реагування про зупинення роботи закладу.
          Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи встановлені в Акті перевірки № 3 від 15 березня 2021 року порушення, а також норми діючого законодавства та принцип співмірності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області  до Комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є законними, обґрунтованими та підлягають легітимній меті, а тому підлягають частковому задоволенню.
П`ятий апеляційний адміністративний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке:
Статтями 1 і 8 Конституції України проголошено, що Україна є правовою державою, де діє верховенство права.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює та визначає Кодекс цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403.
Отже, дія Кодексу цивільного захисту України поширюється та визначає права та обов`язки, зокрема підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Згідно зі ст. 64 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.12 р. № 5403-VI (надалі - КЦЗ) центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно ст. 65 КЦЗ центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) з питань, які визначені частиною першою статті 64 цього Кодексу щодо: 1) центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, інших державних органів та органів місцевого самоврядування.
Згідно ст. 66 КЦЗ центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Згідно ч. 1 ст. 67 КЦЗ до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: 1) здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; 11) складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; 12) звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Згідно ч. 2 ст. 68 КЦЗ у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно ч. 7 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, орган державного нагляду (контролю): складає або припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, або звертається до адміністративного суду з відповідним позовом щодо повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць.
Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду. (ч. 2 ст. 70 КЦЗ України).
Крім того, слід зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
Як убачається з матеріалів справи, звертаючись з позовом до суду першої інстанції, позивач посилався на те, що виявлені в ході проведення перевірки порушення, зазначені в акті перевірки, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, а їх не усунення несе ризик виникнення надзвичайної ситуації або пожежі, у зв`язку з чим зазначав про необхідність вжиття відповідних заходів реагування.
Досліджуючи наведені Головним управлінням ДСНС України в Одеській області підстави для звернення з позовом про застосування заходів реагування, суд враховує, що таке звернення обумовлено, перш за все, наявністю загрози життю та здоров`ю людей до усунення відповідачем порушень пожежної безпеки.
В ході проведення посадовими особами ГУ ДСНС України в Одеській області позапланової перевірки КЗ «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради» щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, було встановлено 19 (дев`ятнадцять) порушень пожежної та техногенної безпеки.
При цьому, суд акцентує увагу на тому, що зазначені в акті перевірки порушення за номерами 1-9, 11-19 визначені позивачем як такі, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей.
Водночас, слід зазначити, що вказані порушення не є формальними, а стосуються наявності у відповідача порушень, які можуть призвести до займання і відсутності необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку та є недотриманням позивачем вимог законодавства пожежної та техногенної безпеки.
Посилання апелянта на те, що повне зупинення експлуатації приміщень Комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради» є виключним заходом, відповідає принципу співмірності обраного заходу реагування обсягу та ступеню тяжкості допущених порушень, а також дотримання справедливості балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами є хибними, адже відповідачем до суду не надано будь-яких доказів про усунення виявлених в ході перевірки порушень або вчинення дій для їх усунення
Таким чином, апеляційний суд погоджується із судом першої інстанції про відсутність доказів, що обставини, які стали підставою для звернення позивача до адміністративного суду щодо застосування до відповідача заходів реагування перестали існувати або усунуті.
Щодо твердження представника апелянта про неможливість зупинення експлуатації приміщень відповідача, який є закладом загальної середньої освіти для дітей з особливими освітніми потребами, зумовленими інтелектуальними порушеннями, оскільки це порушить конституційне право на освіту та державні гарантії у сфері освіти, слід зазначити таке.
Право на життя  це фундаментальне право, яке дає можливість людині існувати, рости, розвиватися. Це право є основою для реалізації та забезпечення усіх інших основних прав людини.
Право дитини на життя передбачено у низці міжнародних актів, які є чинними для України:
у статті 3 Загальної декларації прав людини: «Кожна людина має право на життя, на свободу і на особисту недоторканність»;
у статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод: «Право кожного на життя охороняється законом»;
у статті 6 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права: «Право на життя є невід`ємне право кожної людини. Це право охороняється законом. Ніхто не може бути свавільно позбавлений життя»;
у статті 6 Конвенції про права дитини: «Держави-учасниці визнають, що кожна дитина має невід`ємне право на життя.
Право на життя передбачено також і в національному законодавстві України:
у статті 3 Конституції України життя людини визнається найвищою соціальною цінністю в Україні;
у статті 27 Конституції України: «Кожна людина має невід`ємне право на життя. Ніхто не може бути свавільно позбавлений життя. Обов`язок держави  захищати життя людини. Кожен має право захищати своє життя і здоров`я, життя і здоров`я інших людей від протиправних посягань».
Отже, процес надання освітніх послуг повинен бути не тільки якісним, безперервним, але і цілком безпечним для життя і здоров`я дітей.
Щодо доводів «ДТЕК Одеські електромережі» суд звертає увагу на те, що в даній справі АТ «ДТЕК Одеські електричні мережі» виступає у справі в якості третьої особи, однак в резолютивній частині позовної заяви вказану особу, позивач фактично просить зобов`язати здійснити відключення будівель інтереси АТ "ДТЕК Одеські електромережі" від джерел електропостачання.
В свою чергу, враховуючи положення ст. 42, 46, 49 КАС України, суд вважає, що третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - це такий учасник справи, до якого не може бути звернено вимог позивача, а відтак, у суду відсутні визначені приписами чинного процесуального законодавства повноваження на зобов`язання такої третьої особи вчинити певні дії.
Крім того, у позові представником ГУ ДСНС України в Одеській області жодним чином не обґрунтовано, на підставі яких нормативно-правових актів ним обрано саме такий порядок застосування заходів реагування із залученням АТ "ДТЕК Одеські електромережі".
Відповідно до ст. 9 Закону України "Про ринок електричної енергії" державний нагляд (контроль) в електроенергетиці здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики.
Згідно з п.1 Положення про Державну інспекцію енергетичного нагляду України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.02.2018 року № 77, Державна інспекція енергетичного нагляду України (Держенергонагляд) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та який реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) у галузях електроенергетики та теплопостачання.
Держенергонагляд для виконання покладених на нього завдань має право, серед іншого, ініціювати зупинення експлуатації електричних, теплових, тепловикористальних установок і мереж, енергетичного обладнання у зв`язку з їх незадовільним технічним станом та/або організацією їх експлуатації, шляхом подання відповідного позову до адміністративного суду на підставі акта, складеного за результатами здійсненного заходу, в ході якого виявлено їх незадовільний технічний стан та/або організацію їх експлуатації.
АТ "ДТЕК Одеські електромережі" не здійснює діяльність з постачання електричної енергії на ринку електричної енергії з 01.01.2019, а є оператором системи розподілу та здійснює діяльність з розподілу електричної енергії.
З огляду на викладене, враховуючи встановлені в Акті перевірки № 3 від 15 березня 2021 року порушення, а також норми діючого законодавства та принцип співмірності, апеляцій суд погоджується із судом першої інстанції, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області  до Комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є законними, обґрунтованими та підлягають легітимній меті, а тому підлягають частковому задоволенню.
При цьому, виконання судового рішення про застосування заходів реагування покладається на орган, який у цій справі звернувся з позовом, а саме на ГУ ДСНС України в Одеській області. Та обставина, що заходи реагування (у визначених законом випадках) застосовуються на підставі судового рішення не змінює суб`єктного складу і правового статусу учасників цих правовідносин, зокрема контролюючого органу, який на виконання закону звернувся з позовом і на підставі судового рішення й повинен застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування для досягнення мети, яка зумовила їх застосування. Разом з цим, у спірних правовідносинах, які склались у цій справі ГУ ДСНС України в Одеській області діє не як орган, на який покладено виконання судового рішення, а як суб`єкт владних повноважень, який застосовує/реалізовує санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки.
Такий правовий висновок сформовано Верховним Судом за результатами розгляду справи №580/954/20 (постанова від 03.06.2021р.) та №640/4246/19 (постанова від 03.06.2021 р.)
Крім того, Верховний Суд у постанові від 20.05.2021 року по справі №815/2880/18 дійшов наступного висновку:
«Отже, враховуючи, що ГУДСНС в Одеській області є спеціальним органом, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, суд зазначає, що належним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки порушень є результати повторної перевірки».
Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального закладу «Троїцька спеціальна школа Одеської обласної ради», - залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2022 року по справі № 420/9847/21, - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Повний текст Постанови складено – 06 жовтня 2022 року.

      суддя-доповідач 	 	Семенюк Г.В.	
      судді	    	Домусчі С.Д.    Шляхтицький О.І.