УХВАЛА

21 липня 2022 року 

м. Київ
справа №240/7290/20
адміністративне провадження №№К/9901/14343/21, К/9901/14321/21
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Мартинюк Н.М., провівши підготовчі дії до касаційного розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур, Житомирської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,
ВСТАНОВИВ:
Ухвалами Верховного Суду від 31 травня 2021 року відкрито касаційні провадження за касаційними скаргами Офісу Генерального прокурора і Житомирської обласної прокуратури на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2020 року, додаткове рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2020 року та постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17 березня 2021 року у справі за вказаним позовом.
За приписами пунктів 2, 3, 5 частини першої   статті 340 Кодексу адміністративного судочинства України   (далі - «КАС України») суддя-доповідач в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи, вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції, вирішує інші питання, необхідні для касаційного розгляду справи.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 345 КАС України у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, суд касаційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Під час проведення підготовки справи до касаційного розгляду встановлено, що скаржники у касаційних скаргах просять розглядати вказану справу за участю представника Офісу Генерального прокурора.
Позивач у відзиві на касаційні скарги просив Суд здійснити розгляд цієї справи без його участі.
Згідно з частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 26 травня 1988 року в справі "Ekbatani проти Швеції" зазначив, що якщо розгляд справи у суді першої інстанції був публічним, відсутність "публічності" при розгляді справи у другій та третій інстанціях може бути виправданою особливостями процедури по цій справі. Якщо скарга стосується виключно питання права, залишаючи осторонь фактичні обставини справи, то вимоги статті 6 Конвенції можуть бути дотримані і тоді, коли заявнику не було надано можливості бути заслуханим у апеляційному чи касаційному суді особисто.
Зокрема, як зазначив Європейський суд з прав людини, це стосується суду тієї інстанції, перед яким не ставиться завдання встановлення фактичних обставин, а лише перевірка правильності застосування норм права.
Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права.
З матеріалів справи встановлено, що суди першої й апеляційної інстанції розглядали цю справу у відкритому судовому засіданні за участі сторін, тобто відбувся її публічний розгляд.
Клопотання Житомирської обласної прокуратури про розгляд справи за участю представника Офісу Генерального прокурора вбачається Суду необґрунтованим, з огляду на те, що Офіс Генерального прокурора є самостійним учасником процесу в цій справі, а доказів на представництво Житомирською обласною прокуратурою інтересів Офісу Генерального прокурора в матеріалах справи не міститься.
Враховуючи наявність лише клопотання Офісу Генерального прокурора про розгляд вказаної справи за участю його представника, відсутність клопотань позивача й інших відповідачів про розгляд справи за їхньою участю та вимоги пункту 1 частини першої статті 345 КАС України, а також відповідну практику Європейського суду з прав людини, розгляд цієї справи можливо провести в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами без виклику учасників справи.
Відтак у задоволенні зазначених клопотання скаржників належить відмовити.
Суддею-доповідачем згідно зі статтею 340 КАС України проведені необхідні дії з підготовки справи до касаційного розгляду.
Керуючись статтями 248, 340, 345 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотань Офісу Генерального прокурора і Житомирської обласної прокуратури про розгляд справи за участю представника Офісу Генерального прокурора відмовити.
Підготовчі дії у справі закінчити.
Справу призначити до розгляду в порядку письмового провадження, який відбудеться у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Московська, 8, корпус 5.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і не може бути оскаржена.

......................................
Н.М. Мартинюк,
Суддя Верховного Суду