ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

17 травня 2022 року 	м. Дніпро	справа № 160/15706/21	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Головко О.В. (доповідач),
                               суддів:  Суховарова А.В., Ясенової Т.І.,     
за участю секретаря судового засідання Замкової А.О. 

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі апеляційну скаргу  Головного управління ДПС у Дніпропетровській області 
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 листопада 2021 року (суддя Горбалінський В.В., повний текст рішення складений 08 листопада 2021 року) в адміністративній справі 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІСТІЛ»     
до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області       
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮНІСТІЛ» звернулося до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області форми «В3» від 23.07.2019 № 0000491202.    
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 листопада 2021 року позов задоволено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки обставинам справи та нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення. Також апелянт звертає увагу, що  позов в даній справі подано поза межами строків, встановлених процесуальним законом.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів дійшла таких висновків.    
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що посадовою особою ГУ ДФС у Дніпропетровській області відповідно було проведено камеральну перевірку достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок ТОВ «ЮНІСТІЛ» за квітень 2019 року у сумі 16666666,00 грн. відповідно до податкової декларації з податку на додану вартість від 17.05.2019 № 9103095667, за результатами якої складено акт від 18.06.2019 № 33824/04-36-12-02/3560133 та прийнято податкове повідомлення-рішення № 0000491202 від 23.07.2019, згідно з яким ТОВ «ЮНІСТІЛ» зменшено суму бюджетного відшкодування на 16666666,00 грн.
ТОВ «ЮНІСТІЛ», вважаючи таке податкове повідомлення-рішення протиправним, у вересні 2021 року звернувся до суду з даним позовом.
Суд першої інстанції дійшов висновку, що даний позов поданий в межах строку, визначеного законом, а саме статтею 102 Податкового кодексу України, яка визначає, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду становить 1095 днів і обчислюється з дня отримання платником податків рішення, що оскаржене.
Разом з тим суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до правової позиції, сформованої Верховним Судом у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 27 січня 2022 року в адміністративній справі № 160/11673/20, процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою  статті 122 КАС України  - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Такий висновок не суперечить пункту  56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.
Отже колегія суддів погоджується з доводами апелянта, що позивачем було пропущено встановлений процесуальним законом строк звернення до суду.
Разом з тим суд апеляційної враховує, що в названій постанові Верховний Суд також вказав на неприпустимість скасування судового рішення, яким застосовано правові позиції Верховного Суду щодо строку звернення до суду, після їх зміни, а тому в даній справі підлягають оцінці доводи сторін щодо правомірності оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Згідно з обставинами даної справи, відповідно до акту камеральної перевірки № 33824/04-36-12-02/3560133 від 18.06.2019 податковим органом прийнято № 0000491202 від 23.07.2019 про зменшення ТОВ «ЮНІСТІЛ» бюджетного відшкодування на суму 16666666,00 грн.
В межах камеральної перевірки достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за квітень 2019 року у сумі 16666666,00 грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість від 17.05.2019 № 9103095667, контролюючий орган в результаті проведення аналізу податкових баз, дійшов висновку про відсутність розумної економічної мети у господарських правовідносинах між ТОВ «ЮНІСТІЛ» та ТОВ «Метінвест-СМЦ», адже у періоді, що перевірявся, господарські операції між названими контрагентами не були спрямовані на отримання доходу. 
У спірних правовідносинах суд першої інстанції виходив з дослідження дотримання процедури проведення камеральної перевірки та вказав, що за змістом підпункту  75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України  (в редакції чинній на час проведення перевірки) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання  податкових декларацій  (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації  податкових накладних  та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 24 червня 2020 року у справі № 640/18801/18, від 20 січня 2021 року у справі № 824/62/16-а, що камеральна перевірка за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства, предмет якої передбачає проведення контролюючим органом арифметичного та логічного контролю правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків; правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; логічний зв`язок та узгодженість відповідних показників поточного періоду та їх зіставлення з показниками попередніх періодів). 
Таким чином під час камеральної перевірки податковим органом могла бути перевірена виключно своєчасність: подання податкових декларацій (розрахунків); реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до них у ЄРПН, акцизних накладних та/або розрахунків до них у Єдиному реєстрі акцизних накладних; виправлення помилок у податкових накладних; сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання.
Натомість, інші обставини, які впливають на своєчасність, достовірність, повноту нарахування і сплати податків, є предметом перевірки контролюючим органом під час здійснення документальних перевірок в порядку, передбаченому статтями  77,  78 ПК України.
Суд першої інстанції вірно зауважив, що під час камеральної перевірки податковим органом були досліджені відмінні від передбачених підпунктом  75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України  питання, а саме здійснено перевірку достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку, що виходить за межі камеральної перевірки та може досліджуватися виключно в межах документальної перевірки.
Відповідно до сталої судової практики (наприклад постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі № 600/2340/20-а, від 09.07.2021 у справі №820/6976/16), встановлення судовим розглядом факту проведення податкової перевірки не у спосіб, визначений  ПК України, що має наслідком встановлення  протиправність результатів такої перевірки, є достатніми для висновку про неправомірність прийнятого за наслідком вказаної камеральної перевірки спірного податкового повідомлення-рішення.
Доводи апеляційної інстанції викладені висновки суду першої інстанції не спростовують, а відтак, не вдаючись в оцінку обґрунтованості заявленої позивачем суми до бюджетного відшкодування  відповідно до декларації з податку на додану вартість від 17.05.2019 № 9103095667, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Рішення суду першої інстанції ухвалене з правильним застосуванням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відсутні.
                    
                              Керуючись ст.ст. 243, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

п о с т а н о в и в :

                              Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 листопада 2021 року в адміністративній справі № 160/15706/21 залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з 17 травня 2022 року та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повної постанови. 
                              Повна постанова складена 17 травня 2022 року.
   
Головуючий - суддя                                                                      О.В. Головко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров 

                               суддя                                                                      Т.І. Ясенова