Справа № 991/6905/21
Провадження №11-сс/991/133/22

У Х В А Л А

12 травня 2022 року                 м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 
захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції з Київським районним судом м. Одеси),
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04 листопада 2021 року про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у кримінальному провадженні №42017000000001097 від 10.04.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.2 ст.364 Кримінального кодексу України,
               В С Т А Н О В И Л А: 
Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування можливої причетності до кримінальних правопорушень ОСОБА_6 , який будучи головою Земельної комісії Одеської міської ради, діючи у складі злочинної організації під керівництвом ОСОБА_7 за участю інших її учасників: Одеського міського голови ОСОБА_8 , директора департаменту комунальної власності Одеської міської ради ОСОБА_9 , голови постійної комісії з питань комунальної власності ОСОБА_10 , директора юридичного департаменту Одеської міської ради ОСОБА_11 , начальника управління орендних відносин та відчуження комунального майна ОСОБА_12 , за сприяння ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , у період з лютого 2016 по червень 2019 року у місті Одесі шляхом протиправного застосування механізму малої приватизації до об`єктів комунальної власності, а також механізму безкоштовного надання земельних ділянок у постійне користування, вчинив зловживання своїм службовим становищем всупереч інтересам територіальної громади м. Одеси щодо ефективного користування та розпорядження комунальним майном з метою одержання підконтрольними ОСОБА_7 суб`єктами господарської діяльності неправомірної вигоди у вигляді набуття земельних ділянок для житлової забудови в м. Одесі. Внаслідок злочинних дій територіальній громаді м. Одеси завдано шкоди в розмірі понад 500 мільйонів гривень.
ОСОБА_6 05.10.2021 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч. 2 ст. 364 КК України.
Детектив звернувся до слідчого судді Вищого антикорупційного суду з клопотанням про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 100 001 265 гривень та покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України. 
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04 листопада 2021 року у задоволенні клопотання детектива про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовлено. Застосовано до нього запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 16 800 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 39 967 200 (тридцять дев`ять мільйонів дев`ятсот шістдесят сім тисяч двісті) гривень, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Ухвала мотивована обґрунтованістю підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, що підтверджують надані та досліджені в судовому засіданні матеріали провадження.
Прокурор у судовому засіданні довів ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, зокрема, з огляду на можливе вчинення ним тяжких корупційних злочинів, тяжкість покарання за них.
Обґрунтованим є ризик незаконного впливу на свідків, підозрюваних у кримінальному провадженні, враховуючи наявність стійких соціальних зв`язків підозрюваного з працівниками Одеської міської ради, з метою надання ними показань, що не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження.
Ризик знищення, приховування документів обґрунтований тим, що на даний час ОСОБА_6 виконує обов`язки заступника Одеського міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради і має доступ до системи документообігу міської ради, в тому числі, до тих документів, які містять доказове значення для кримінального провадження.
Ризики перешкоджання кримінальному провадженню та вчинення іншого кримінального правопорушення не знайшли свого підтвердження під час розгляду клопотання. 
Враховуючи обставини кримінального провадження, застосування запобіжного заходу у вигляді застави є необхідним і достатнім для контролю за поведінкою підозрюваного та виконанням покладених на нього процесуальних обов`язків.
На вказану ухвалу захисник ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, доповнення до апеляційної скарги, просить її скасувати та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України про обрання стосовно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не застосовувати жодного.
Вважає, що слідчий суддя порушив презумпцію невинуватості підозрюваного, стверджуючи про вчинення ним тяжких злочинів, а наявні в матеріалах клопотання докази не доводять обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень. Зазначає, що у клопотанні відсутні відомості про те, коли і як підозрюваний став учасником злочинної організації, переліку осіб, які до неї входили; не розписано ієрархічність структури, розподіл ролей і підконтрольність кожної особи. Без визначення конкретних ролей притягнення до кримінальної відповідальності є незаконним. 
Крім того, зазначає про відсутність ризиків, на які вказує сторона обвинувачення та непомірний розмір застави для підозрюваного.
Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 16 листопада 2021 року на підставі п.4 ч.3 ст. 399 КПК України захиснику ОСОБА_5 повернуто апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04 листопада 2021 року як таку, що подана 10 листопада 2021 року після закінчення встановленого ст. 395 КПК України п`ятиденного строку на оскарження ухвали слідчого судді за відсутності клопотання про поновлення пропущеного строку.
На вказану ухвалу захисник ОСОБА_5 подав касаційну скаргу, просив її скасувати та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Постановою Верховного Суду від 09 лютого 2022 року ухвалу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 16 листопада 2021 року скасовано та призначено новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова мотивована тим, що згідно з інформацією з витягу з офіційного сайту ПАТ «Укрпошта» щодо відстеження поштового відправлення за трек-номером та фіскального чека ПАТ «Укрпошта», копії яких долучені до матеріалів провадження, поштове відправлення було здано на пошту 09 листопада 2021 року, що свідчить про передчасність висновку апеляційного суду про подання захисником апеляційної скарги з пропуском установленого законом строку.
Будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду апеляційної скарги, прокурор в судове засідання не з`явився, просив розглядати її без його участі.
Врахувавши думку підозрюваного і захисника, колегія суддів постановила розглянути скаргу у відсутність прокурора.
Підозрюваний та його захисник підтримали в судовому засіданні вимоги апеляційної скарги.

За результатами її розгляду колегія суддів дійшла таких висновків.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, знищити, приховувати або спотворити будь-які речі чи документи, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 178 КПК України однією з обставин, що враховується при обранні запобіжного заходу, є розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя за результатами розгляду клопотання детектива дійшов висновку про необхідність застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави з підстав обґрунтованості підозри його у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.2 ст.364 КК України, а також ризиків переховування від органів досудового розслідування чи суду, незаконного впливу на свідків у цьому провадженні та знищення, приховування або спотворення будь-яких речей чи документів.
При цьому, слідчий суддя з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування відповідного запобіжного заходу та дійшов висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим ризикам, а необхідність застосування найбільш суворого у вигляді тримання під вартою підозрюваного прокурором не доведена.
Також слідчий суддя навів мотиви необхідності покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Колегія суддів погоджується з обґрунтованістю такого рішення слідчого судді, в тому числі, з висновком про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.2 ст.364 КК України. Підозра полягає в тому, що ОСОБА_6 , будучи депутатом та головою постійної комісії з питань землеустрою та земельних правовідносин Одеської міської ради, зловживаючи своїми службовим становищем, діючи у складі очолюваної ОСОБА_7 злочинної організації, вчиняв дії на реалізацію плану злочинної організації щодо отримання земельних ділянок для забудови на території міста Одеси через механізм малої приватизації комунального майна, що знаходилося на земельних ділянках, в одному випадку, а в іншому – через механізм виділення земельних ділянок у постійне користування юридичним особам, які не здійснювали підприємницьку діяльність у сфері житлової забудови. Ці дії, серед іншого, полягали в забезпеченні розгляду комісією проектів рішень міської ради, їх погодження з рекомендаціями до прийняття депутатами на сесії про надання дозволу на розробку проектів землеустрою, затвердження таких проектів, передачі в оренду земельних ділянок, передачу земельних ділянок у постійне користування. Внаслідок протиправних дій службових осіб Одеської міської ради з участю ОСОБА_6 територіальна громада міста недоотримала більше 500 мільйонів гривень, які могла отримати у разі надання земельних ділянок для житлової забудови на конкурентних засадах без протиправного застосування механізмів малої приватизації та інституту постійного користування землею, використаних злочинною організацією для забудови таких земельних ділянок.
Стандарт доказування обґрунтованості підозри не вимагає існування доказів, достатніх для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку. Якщо слідчий суддя, ретельно дослідивши матеріали кримінального провадження, дійде висновку про ймовірність вчинення особою кримінального правопорушення, підозра вважається обґрунтованою.
Слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення винуватості чи невинуватості особи у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень слідчий суддя дійшов на підставі безпосередньо досліджених у судовому засіданні цілої низки доданих до клопотання документів, яким дав належну оцінку та навів в ухвалі. Серед них: так звані партнерські угоди між учасниками злочинної організації з таблицями; листи з електронних скриньок; протоколи депутатський комісій; розпорядження міського голови; рішення Одеської міської ради; письмові зауваження юридичного департаменту; угоди про реалізацію проектів будівництва; меморандум про співпрацю; протоколи огляду засобів зв`язку; звіти про оцінку земельних ділянок; договори про дольову участь у будівництві та інші договори; протоколи обшуку, огляду; висновки експертиз, акти перевірок та інші.
Погоджується колегія суддів і з наведеним в оскаржуваному судовому рішенні обґрунтуванням наявності у даному кримінальному провадженні ризиків переховування підозрюваного від органів досудового розслідування чи суду, незаконного впливу на свідків та знищення, приховування або спотворення будь-яких речей чи документів, а також необхідності покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Слушними є доводи апеляційної скарги про те, що Одеська міська рада має право здавати в оренду комунальне майно, яке може бути приватизовано орендарями поза конкурсом; власники майна мають право на виділення їм земельних ділянок для обслуговування об`єктів нерухомості, а органи прокуратури - на отримання земельних ділянок у постійне користування. Однак все це не спростовує підозру в тому, що зазначені правові механізми використані злочинною організацією, до якої був залучений і ОСОБА_6 , для отримання неправомірної вигоди через фактичне надання земельних ділянок для житлової забудови наперед визначеним суб`єктам господарської діяльності на не конкурентних засадах, внаслідок чого територіальній громаді міста Одеси спричинені тяжкі наслідки. Без використання вказаних механізмів територіальна громада міста могла отримати від забудовників понад 500 мільйонів гривень за надання їм для житлової забудови цих земельних ділянок. 
Оцінюючи доводи сторони захисту щодо непомірності розміру застави, колегія суддів дійшла висновку про їх відхилення з таких причин. Дійсно, застава у розмірі майже сорока мільйонів гривень є великою та покладає на підозрюваного значний тягар її внесення. Разом з тим, ОСОБА_6 , будучи депутатом та головою земельної комісії Одеської міської ради, також очолював політичну партію, підконтрольну ОСОБА_7 , депутати від якої складали більшість в Одеській міській раді і підтримка ними проектів рішень ради мала вирішальне значення для досягнення мети злочинної організації у протиправному отриманні земельних ділянок для житлової забудови. Матеріали клопотання містять докази того, що саме ОСОБА_6 отримував значні кошти від ОСОБА_7 для забезпечення прийняття рішень депутатами ради в інтересах злочинної організації.
Крім цього, при визначенні розміру застави слід враховувати не тільки майновий стан підозрюваного та членів його сім`ї, зокрема, наявність достатніх доходів для внесення грошової застави. Інші, наведені вище обставини кримінального провадження, також не могли не враховуватися слідчим суддею при визначенні розміру застави, суворість якого належним чином співвідноситься з характером інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення, розміром заподіяної шкоди, особою підозрюваного і встановленим ризикам.
Оскаржуване рішення колегія суддів переглядала за апеляційними скаргами підозрюваного та інших захисників і ухвалою від 18 листопада 2021 року залишила його в силі, а апеляційні скарги – без задоволення.
Доводи апеляційної скарги захисника ОСОБА_5 не містять посилань на обставини, які істотно відрізняють їх від доводів розглянутих раніше апеляційних скарг і дають підстави до ухвалення іншого рішення.
Ознак необґрунтованості оскаржуваної ухвали, непомірності застави, підстав для істотного зменшення її розміру колегія суддів не вбачає, а відтак і можливості скасування судового рішення та постановлення іншого.
Доводи апеляційної скарги про порушення слідчим суддею презумпції невинуватості підозрюваного спростовуються матеріалами справи, оскільки оскаржувана ухвала містить висновки слідчого судді про ознаки злочину в діях ОСОБА_6 , а не твердження про його вчинення. Саме так розуміє зміст ухвали слідчого судді і захисник ОСОБА_5 , про що неодноразово зазначає в апеляційній скарзі. 
Доводи апеляційної скарги про те, що в повідомлені про підозру не зазначені окремі ознаки інкримінованих ОСОБА_6 злочинів або вказані без достатньої деталізації, не спростовують висновок слідчого судді про обґрунтованість підозри.
До доводів підозрюваного про те, що частину внесеної ним застави перераховано на підтримку ЗСУ, із якими він уклав контракт та здійснює на сьогоднішній день захист Батьківщини, колегія суддів ставиться з повагою, однак не може врахувати їх, оскільки вони знаходяться за межами апеляційного розгляду, стосуються іншої, пізніше постановленої, ухвали слідчого судді про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу.
Враховуючи вищенаведене, оскаржувану ухвалу слід залишити в силі, а апеляційну скаргу - без задоволення.
Керуючись статтями 177, 178, 182, 194, 407, 418 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.11.2021 про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави залишити без змін, а апеляційну скаргу – без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та не підлягає оскарженню.

       Головуючий                                                                                ОСОБА_1 
       Судді                                                                                                ОСОБА_2           
                                                                                                                       ОСОБА_3