ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" червня 2022 р.           Справа№ 925/889/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Зубець  Л.П.
суддів:            Алданової  С.О. 
          Кропивної Л.В. 

секретар судового засідання: Гибало В.О.
представники учасників справи не з`явились
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Хлистуна Сергія Володимировича

на ухвалу                    Господарського суду Черкаської області
від                                23.09.2021

про                               відмову у задоволенні заяви про перегляд за 
                               нововиявленими обставинами рішення Господарського суду 
                               Черкаської області від 07.10.2020
у справі                     № 925/889/20 (суддя - Дорошенко М.В.)

за позовом                     Товариства з обмеженою відповідальністю
                              «Ресторан «Умань»
до                              Фізичної особи-підприємця 
                                Хлистуна Сергія Володимировича
про                              виселення

В С Т А Н О В И В:

У липні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Ресторан «Умань» (надалі - ТОВ «Ресторан «Умань», позивач) звернулося до Господарського суду Черкаської області з позовом до фізичної особи - підприємця Хлистуна Сергія Володимировича (надалі - ФОП Хлистун С.В., відповідач, скаржник) про виселення останнього із належного позивачу на праві власності нежитлового приміщення, а саме магазину загальною площею 88,9 кв. м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (надалі - об`єкт нерухомого майна).
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що на підставі укладеного із Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Централ Фінанс» (надалі - ТОВ «ФК «Централ Фінанс») договором купівлі-продажу нерухомого майна від 30.04.2020 позивач придбав вищевказаний об`єкт нерухомого майна, який належав ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по Ѕ кожному і перебував у іпотеці ТОВ «ФК «Централ Фінанс». Право власності на цей об`єкт зареєстровано 30.04.2020 за позивачем. В подальшому позивачу стало відомо про те, що нежитлове приміщення займає ФОП Хлистун С.В. і здійснює у ньому підприємницьку діяльність на підставі договору оренди нежитлового приміщення від 24.12.2019, укладеного останнім з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що на думку позивача є порушенням ч. 3 ст. 12 Закону України «Про іпотеку». За таких обставин ТОВ «Ресторан «Умань» вказувало на відсутність у відповідача прав на користування спірним об`єктом. 
Рішенням Господарського суду Черкаської області від 07.10.2020 у справі №925/889/20 позов задоволено повністю, вирішено виселити відповідача із належного на праві власності позивачу об`єкта нерухомого майна. Присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача 2102,00 грн судового збору і 15 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.
Постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2021 рішення Господарського суду Черкаської області від 07.10.2021 у справі №925/889/20 скасовано та прийнято нове, яким в задоволенні позову відмовлено повністю.
Постановою Верховного Суду в складі Касаційного господарського суду від 30.06.2021 у справі №925/889/20 скасовано постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2021, а рішення Господарського суду Черкаської області від 07.10.2020 залишено в силі.
18.08.2021 до Господарського суду Черкаської області надійшла заява ФОП Хлистуна С.В. про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Черкаської області від 07.10.2020 у справі №925/889/20, скасування вказаного рішення і ухвалення нового судового рішення про відмову у задоволенні позову у даній справі. 
В обґрунтування поданої заяви відповідач посилався на скасування Верховним Судом постановою від 26.05.2021 заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.02.2016 та постанови Черкаського апеляційного суду від 05.11.2020 у справі №705/5748/14-ц і ухвалення нового рішення у вказаній справі про відмову у задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» (надалі - ПАТ «УкрСиббанк»), правонаступником якого є ТОВ «ФК «Централ Фінанс», до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа - ТОВ «Ресторан «Умань», про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу предмету іпотеки з укладенням від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою - покупцем.
Як зазначає відповідач, саме заочне рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.02.2016 у справі №705/5748/14-ц та виданий на його виконання виконавчий лист від 28.03.2018 стали підставою для укладення між ТОВ «ФК «Централ Фінанс» і ТОВ «Ресторан «Умань» договору купівлі-продажу нерухомого майна від 30.04.2020, а тому скасування Верховним Судом цього рішення свідчить про нікчемність в силу закону вказаного договору, а також про відсутність законних підстав для набуття ТОВ «Ресторан «Умань» права власності на об`єкт нерухомого майна. Таким чином, оскільки ТОВ «Ресторан «Умань» не є власником вказаного об`єкта, відсутні і підстави для виселення відповідача на підставі рішення Господарського суду Черкаської області від 07.10.2020 у справі №925/889/20.
Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 у задоволенні заяви ФОП Хлистуна С.В. про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Черкаської області від 07.10.2020 у справі №925/889/20 відмовлено, залишено в силі вказане судове рішення. 
При прийнятті зазначеної вище ухвали місцевий господарський суд виходив із того, що попри скасування Верховним Судом заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.02.2016 та постанови Черкаського апеляційного суду від 05.11.2020 і ухвалення нового рішення у справі №705/5748/14-ц, законом не встановлена недійсність (нікчемність) укладеного ТОВ «ФК «Централ Фінанс» з ТОВ «Ресторан «Умань» договору купівлі-продажу нерухомого майна від 30.04.2020, а тому в силу положень ст. 204 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) зазначений договір від 30.04.2020 є правомірним.
Не погоджуючись із прийнятою ухвалою суду першої інстанції, ФОП Хлистун С.В. звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021, переглянути рішення Господарського суду Черкаської області від 07.10.2020 у справі №925/889/20 за нововиявленими обставинами та відмовити у задоволенні позовних вимог.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що укладений між ТОВ «ФК «Централ Фінанс» та ТОВ «Ресторан «Умань» договір купівлі-продажу нерухомого майна від 30.04.2020 в силу положень ст. 658 ЦК України є нікчемним, оскільки ТОВ «ФК «Централ Фінанс» у момент його укладання не було власником об`єкту нерухомого майна, що додатково підтверджується постановою Верховного Суду від 26.05.2021 у справі №705/5748/14-ц. При цьому, у вказаній постанові суд касаційної інстанції зазначив про відсутність такого способу звернення стягнення на предмет іпотеки, як продаж предмета іпотеки від імені іпотекодавців. 
Окрім того, в тексті апеляційної скарги скаржником викладено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції із обґрунтуванням причин пропуску строку, а також зазначено про наявність у скаржника передбачених п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» підстав для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції. 
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.10.2021 апеляційну скаргу ФОП Хлистуна С.В. передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Іоннікова І.А., судді: Разіна Т.І., Тарасенко К.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.11.2021 витребувано з Господарського суду Черкаської області матеріали справи №925/889/20.
30.11.2021 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №925/889/20.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2021 заяву суддів Іоннікової І.А., Разіної Т.І., Тарасенко К.В. про самовідвід від розгляду справи №925/889/20 задоволено.
Матеріали справи №925/889/20 передано для визначення складу суду, в порядку встановленому ст. 32 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України).
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.12.2021 для розгляду апеляційної скарги ФОП Хлистуна С.В. визначено колегію суддів у складі: головуючої судді (судді-доповідача) - Зубець Л.П., суддів: ОСОБА_7, Алданової С.О.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 апеляційну скаргу ФОП Хлистуна С.В. на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 по справі №925/889/20 залишено без руху, надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції доказів надсилання копії апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами позивачу листом з описом вкладень.
24.12.2021 через відділ забезпечення документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від скаржника надійшов лист на виконання вимог ухвали Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2021, до якого долучено докази надсилання копії апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами позивачу листом з описом вкладень.
У зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_7, яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), рішенням Вищої Ради правосуддя від 21.12.2021 у відставку, відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.12.2021 для вирішення питання щодо руху апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуюча суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді: Владимиренко С.В., Алданова С.О.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.12.2021 клопотання скаржника про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 по справі №925/889/20 задоволено, поновлено зазначений строк. 
Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ФОП Хлистуна С.В. на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 по справі №925/889/20, розгляд апеляційної скарги призначено на 15.02.2022.
Роз`яснено учасникам справи право та встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, пояснень, заяв та клопотань до суду апеляційної інстанції.
Позивач своїм правом, визначеним ст. 263 ГПК України не скористався, відзиву на апеляційну скаргу ФОП Хлистуна С.В. до Північного апеляційного господарського суду не подав. 
14.02.2022 через відділ забезпечення документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшла заява про розгляд апеляційної скарги без участі останнього, у якій ФОП Хлистун С.В. зазначив, що підтримує вимоги апеляційної скарги та просив їх задовольнити. 
У зв`язку з перебуванням судді Владимиренко С.В., яка входить до складу колегії суддів та не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.02.2022 для розгляду апеляційної скарги у даній справи визначено колегію суддів у складі: головуюча суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді: Алданова С.О., Кропивна Л.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.02.2022 прийнято справу №925/889/20 за апеляційною скаргою ФОП Хлистуна С.В. на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 до провадження у визначеному вище складі колегії суддів. 
Також ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.02.2022 відкладено розгляд даної справи на 22.03.2022.
У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 введено в Україні воєнний стан.
Відповідно до статті 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
За положеннями статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.
Водночас, відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Виходячи із положень вказаної статті Конституції України, Рада суддів України рішенням від 24.02.2022 №9 рекомендувала зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справи.
Враховуючи загострення збройної агресії російської федерації на адміністративно-територіальній одиниці, на яку розповсюджується юрисдикція Північного апеляційного господарського суду, у зв`язку із наявністю загрози життю, здоров`ю та безпеці представників учасників справи, суддів та працівників апарату суду, розгляд апеляційної скарги ФОП Хлистуна С.В. на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 у справі №925/889/20, призначений на 22.03.2022, не відбувся.
Указом Президента України від 17.05.2022 №341/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб.
Разом з тим, конституційне право кожного на судовий захист, гарантоване статтею 55 Конституції України, не може бути обмеженим.
Пунктом 1 наказу Голови Північного апеляційного господарського суду від 31.03.2022 №11 "Про внесення змін до наказу від 03.03.2022 №10 "Про встановлення особливого режиму роботи Північного апеляційного господарського суду в умовах воєнного стану" відновлено здійснення судочинства Північним апеляційним господарським судом.
04.04.2022 через відділ забезпечення документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про розгляд апеляційної скарги без участі останнього, у зв`язку із введенням на території України воєнного стану. 
20.04.2022 через відділ забезпечення документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про повідомлення про стан розгляду справи №925/889/20 судом апеляційної інстанції.
З метою забезпечення конституційних прав учасників справи на судовий захист, безперервного здійснення правосуддя та дотримання розумності строків розгляду справ, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.05.2022 апеляційну скаргу ФОП Хлистуна С.В. на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 у справі №925/889/20 призначено до розгляду у судовому засіданні на 22.06.2022.
31.05.2022, 06.06.022 та 22.06.2022 через відділ забезпечення документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про розгляд апеляційної скарги без участі останнього, у якій ФОП Хлистун С.В. просить апеляційну скаргу задовольнити. 
У судове засідання 22.06.2022 представники учасників справи не з`явились, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 у справі №925/889/20 повідомлялись належним чином. 
Частиною 2 ст. 273 ГПК України встановлено, що апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції розглядається протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.
Відповідно до ч. ч. 12, 13 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.
При цьому, положеннями вказаної статті передбачено право, а не обов`язок суду відкласти апеляційний розгляд справи. 
Судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка учасника судового процесу у судове засідання за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи.
Судом апеляційної інстанції враховано неодноразово подані відповідачем (скаржником) заяви про розгляд апеляційної скарги останнього на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 у справі №925/889/20 без його участі. Окрім того, у матеріалах справи містяться докази отримання представником позивача ухвали Північного апеляційного господарського суду від 23.05.2022. 
В силу приписів ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Одним із основних принципів (засад) господарського судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним вважається строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.
Судом також враховано, що в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті шостої даної Конвенції (§ 66, § 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).
Колегія суддів звертає увагу на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й усіх осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" (Case of Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) (заява № 11681/85) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
На підставі наведеного вище та враховуючи, що явка представників учасників справи обов`язковою не визнавалась, а в матеріалах справи мають місце докази належного повідомлення всіх учасників судового процесу про час та місце проведення судового засідання по розгляду апеляційної скарги, колегія суддів вважає можливим здійснити розгляд апеляційної скарги ФОП Хлистуна С.В. на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 у справі №925/889/20 без участі представників сторін за наявними у справі матеріалами.
У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
У судовому засіданні 22.06.2022 оголошено вступну та резолютивну частини постанови суду.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступних висновків.
Статтею 320 ГПК України передбачено,  що господарський суд може переглянути прийняте ним судове рішення, яке набрало законної сили, за нововиявленими обставинами.
Відповідно до ч. 2 ст. 320 ГПК України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:
1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;
2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;
3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.
Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом (ч. 4 ст.320 ГПК України).
Перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.
До нововиявлених обставин належать матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору. Необхідними ознаками нововиявлених обставин є одночасна відповідність таким трьом умовам: по-перше, їх наявність на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність таких обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийнято).
Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже було оцінено господарським судом у процесі розгляду справи.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 27.08.2019 у справі №920/1077/16, від 15.01.2020 у справі №916/24/17 та від 19.05.2020 у справі №910/19793/14.
Нововиявлена обставина - це юридичний факт, передбачений нормами права, який тягне виникнення, зміну або припинення правовідносин; юридичний факт, що має істотне значення для правильного вирішення конкретної справи. Якби нововиявлена обставина була відома суду під час ухвалення судового акта, то вона обов`язково вплинула би на остаточні висновки суду; юридичний факт, наявний на момент звернення заявника до суду з позовом і під час розгляду справи судом; юридичний факт, який не міг бути відомим ані особі, яка заявила про це в подальшому, ані суду, що розглядав справу.
Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.
Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані із вимогою у цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими, а не нововиявленими обставинами.
Слід враховувати, що виникнення нових або зміна обставин після вирішення спору не можуть бути підставою для зміни або скасування судового рішення за правилами Глави 3 ГПК України.
Відповідно до ч. 5 ст. 321 ГПК України при перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.
За ч. 1 ст. 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, що не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  за умови відсутності зловживання (див. пп. 27 - 28 рішення від 18.11.2004 у справі "Правєдная проти Росії" №69529/01 та п. 46 рішення від 06.12.2005 у справі "Попов проти Молдови" № 2).
Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (див. пп. 27 - 34 рішення Суду у справі "Праведная проти Росії" від 18.11.2004).
Варто враховувати, що прийняття заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не означає обов`язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство.
Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.
Як встановлено судом першої інстанції, відповідач (ФОП Хлистун С.В.) як на нововиявлену обставину посилається на скасування постановою Верховного Суду від 26.05.2021 заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.02.2016 та постанови Черкаського апеляційного суду від 05.11.2020 у справі №705/5748/14-ц та ухвалення нового рішення про відмову у задоволенні позову ПАТ «УкрСиббанк», правонаступником якого є ТОВ «ФК «Централ Фінанс», до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа - ТОВ «Ресторан «Умань», про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу предмету іпотеки з укладенням від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою - покупцем. 
За таких обставин, оскільки саме заочне рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.02.2016 у справі №705/5748/14-ц та виданий на його виконання виконавчий лист від 28.03.2018 стали підставою для укладення 30.04.2020 між ТОВ «ФК «Централ Фінанс» і ТОВ «Ресторан «Умань» договору купівлі-продажу спірного нерухомого майна, скаржник вважає, що існують підстави для перегляду за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Черкаської області від 07.10.2020 у справі №925/889/20, яким задоволено позовні вимоги ТОВ «Ресторан «Умань» та виселено відповідача із об`єкта нерухомого майна.
Так, при прийнятті рішення від 07.10.2020 у справі №925/889/20, Господарський суд Черкаської області виходив з того, що ТОВ «Ресторан «Умань» набуло право власності на об`єкт нерухомого майна на підставі укладеного ним з ТОВ «ФК «Централ Фінанс» договору від 30.04.2020 та проведеної приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В. 30.04.2020 на підставі цього договору державної реєстрації права власності ТОВ «Ресторан «Умань» на вказаний об`єкт нерухомого майна шляхом внесення запису про це №36397389 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Як зазначено місцевим господарським судом та вбачається із матеріалів справи, пунктом 3 договору купівлі-продажу нерухомого майна від 30.04.2020 визначено такі підстави права ТОВ «ФК «Централ Фінанс» як іпотекодержателя на продаж майна іпотекодавців ОСОБА_3 та ОСОБА_4 :
- договір іпотеки, посвідчений 29.05.2007 державним нотаріусом Уманської міської державної нотаріальної контори Дашицькою Л.Л., та зареєстрований в реєстрі за №3-724;
- заочне рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.02.2016 у справі №705/5748/14-ц за позовом публічного акціонерного товариства "УкрСиббанк" до ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки;
- виконавчий лист, виданий 28.03.2018 Уманським міськрайонним судом Черкаської області на виконання ухваленого ним заочного рішення від 04.02.2016 у справі №705/5748/14-ц за позовом публічного акціонерного товариства "УкрСиббанк" до ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки;
- договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки, посвідченим 29.05.2007 державним нотаріусом Уманської міської державної нотаріальної контори Дашицькою Л.Л. та зареєстрованим в реєстрі за №3-724, посвідчений 26.07.2019 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мурською Н.В. та зареєстрований в реєстрі за №1178;
- ухвала Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19.09.2019 у справі №705/5748/14-ц за позовом публічного акціонерного товариства "УкрСиббанк" до ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки.
У постанові від 26.05.2021 у справі №705/5748/14-ц Верховний Суд констатував, що договором іпотеки від 29.05.2007, укладеним між ПАТ «УкрСиббанк» та ОСОБА_1 , ОСОБА_2 не визначено можливості продажу предмета іпотеки від імені іпотекодавців та законом не визначено такого способу звернення стягнення на предмет іпотеки, як продаж предмета іпотеки від імені іпотекодавців, з огляду на що дійшов висновку про відсутність передбачених законом підстав для задоволення позову ПАТ «УкрСиббанк», правонаступником якого є ТОВ «ФК «Централ Фінанс», до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа - ТОВ «Ресторан «Умань», про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу предмету іпотеки з укладенням від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою - покупцем.
При цьому, судом не встановлено недійсності (нікчемності) укладеного між ТОВ «ФК «Централ Фінанс» з ТОВ «Ресторан «Умань» договору купівлі-продажу нерухомого майна від 30.04.2020.
Стаття 204 ЦК України закріплює презумпцію правомірності правочину, яка полягає в тому, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.
На підставі вищевикладеного, колегія суддів погоджується із висновком місцевого господарського суду, що в силу встановленої ст. 204 ЦК України презумпції правомірності правочину, наразі укладений ТОВ «ФК «Централ Фінанс» з ТОВ «Ресторан «Умань» договір купівлі-продажу нерухомого майна від 30.04.2020 вважається правомірним.
Таким чином, обставини, на які посилається заявник, не можуть бути підставою для задоволення заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Черкаської області від 07.10.2020 у справі №925/889/20. 
Згідно зі статтею 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Частиною 1 ст. 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно зі статтею 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду про відмову у задоволенні заяви відповідача про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Черкаської області від 07.10.2020 у справі №925/889/20 обґрунтованою та такою, що відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи, підстав для її скасування чи зміни не вбачається, у зв`язку з чим апеляційна скарга ФОП Хлистуна С.В. задоволенню не підлягає. 
Керуючись ст.ст. 255, 267-271, 273, 275-276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Хлистуна Сергія Володимировича на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 у справі №925/889/20 залишити без задоволення.
2. Ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.09.2021 у справі №925/889/20 залишити без змін.
3. Матеріали справи №925/889/20 повернути до Господарського суду Черкаської області. 

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 14.07.2022 

Головуючий суддя                                                            Л.П. Зубець 

Судді                                                                                С.О. Алданова

                                                                                Л.В. Кропивна