Ухвала
 
01 серпня 2022 року
м. Київ
справа № 360/1006/17
провадження № 61-17927св21
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., Стрільчука В. А., 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,	
відповідачі: ОСОБА_2 , Бородянський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області,	
розглянувши у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційні скарги ОСОБА_1 
та ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 29 вересня 2021 року у складі колегії суддів: Шахової О. В., Вербової І. М., Соколової В. В.,
ВСТАНОВИВ:
У травні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом 
до ОСОБА_2 , Бородянського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області (далі - Бородянський РВ ДВС ГТУЮ у Київській області) про поділ майна, набутого у шлюбі, зняття арешту.
Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 18 серпня 2017 року (у складі судді Міланіч А. М.) позов ОСОБА_1 задоволено частково.
Визнано за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину нежитлової будівлі - магазину, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Акціонерне товариство «Альфа-Банк» (далі - АТ «Альфа-Банк») оскаржило його в апеляційному порядку.
Постановою Київського апеляційного суду від 29 вересня 2021 року рішення Бородянського районного суду Київської області від 18 серпня 2017 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
У касаційних скаргах  ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять скасувати постанову апеляційного суду та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційних скарг викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Частиною першою статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу буде призначено до розгляду колегією у складі п`яти суддів.
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою 
статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Бородянського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області про поділ майна, набутого у шлюбі, зняття арешту призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:	І. М. Фаловська	
 	В. В. Сердюк	
 	В. А. Стрільчук