ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 810/808/17                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Харченко С.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  16 серпня 2022 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Епель О.В., Кузьменка В.В., секретар судового засідання Євгейчук Ю.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 4 ст. 229 КАС України,  апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Київського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Володарський ВКБ» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови

   В С Т А Н О В И В : 
Історія справи.
22.02.2017 Товариство з обмеженою відповідальністю «Володарський ВКБ» (надалі - ТОВ «Володарський ВКБ» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України  про визнання протиправною та скасування постанови від 11.01.2017 № З-1101/6-10/10-90/1101/08/08 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірна постанова прийнятий з порушенням вимог законодавства, висновки контролюючого органу відносно факту вчинення позивачем правопорушення є помилковими. 
Постановою Київського окружного адміністративного суду від 02.08.2017 позов задоволено: визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 11.01.2017 №З-1101/6-10/10-90/1101/08/08 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (т.1 а.с.1825).
Приймаючи вказане рішення суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено правильність висновків перевірки, яка стала підставою для прийняття спірної постанови.
Відповідачем було подано апеляційну скаргу, в якій вказано про помилковість висновків  суду першої інстанції та просив скасувати рішення суду першої інстанції, як таке, що прийнято з порушенням норм матеріального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі.  
Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 23.01.2018 постанову Київського окружного адміністративного суду від 02.08.2017 року скасовано та прийнято нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено (т.1 а.с. 238).
15.06.2022 постановою Верховного суду касаційну скаргу ТОВ «Володарський ВКБ» задоволено, постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 23.01.2018 скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції (т.2 а.с.62).
Скасовуючи судове рішення апеляційної інстанції касаційна інстанції звернула увагу на те, що ухвалюючи рішення суд апеляційної інстанції належним чином не перевірив фактичні дані щодо можливості позивача брати участь в розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також можливості бути вислуханим, надати заперечення, своєчасно здійснити захист своїх порушених прав, пред`явити факти й наводити аргументи та докази, які могли бути враховані відповідачем тощо.
29.06.2022 ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду прийнято до провадження вказану адміністративну справу та призначено слухання на 12.07.20222, яке не відбулося через неявку представника відповідача.
07.07.2022 представником позивача подано відзив на апеляційну скаргу, де вказано про правильність висновків суду першої інстанції та розгляд справи за відсутності представника позивача (т.2 а.с. 86).
16.08.2022 представник відповідача повторно не з`явився у судове засідання, хоча повідомлявся про час, дату та місце слухання справи відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема на офіційному сайті Судової влади та Шостого апеляційного адміністративного суду, що є достатнім для розгляду справи за його відсутності, як то передбачено ч.2 ст.313 КАС України.
Справу розглянуто у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки сторони у судове засідання не з`явилися.  
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Обставини встановлені судом.
Матеріалами справи підтверджено, що у листопаді-грудні 2016 року посадовою особою Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на підставі статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, проведено планову перевірку з питань дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю «Сільгосптехніка Нова» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва - будівництво двох арочних ангар-складів для зберігання зерна в с. Руде Село (далі - арочні ангар-склади), розташованих за адресою: вул.  Грицюка, 52-А, Володарський район, Київська область, за результатами якої складено акт від 30.12.2016.
Під час перевірки виявлено ряд порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з боку ТОВ «Сільгосптехніка Нова», серед іншого це те, що проектна документація з будівництва об`єкта (арочні ангар-склади), розроблена Товариством з обмеженою відповідальністю «Володарський ВКБ» і на підставі якої ТОВ «Сільгосптехніка Нова» виконує будівельні роботи, не відповідає приписам статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI та пунктам 4.1, 8.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».
Виявлене порушення ґрунтується на тому, що проектну документацію розроблено не в повному обсязі, в ній відсутні розділи «Дані інженерних вишукувань», «Відомості з обсягами робіт», «Забезпечення надійності та безпеки», «Розрахунок класу наслідків (відповідальності) та категорії складності відповідно до ДСТУ-Н Б В.1.2-16», «Організація будівництва» відповідно до ДБН А.3.1-5 «Організація будівельного виробництва».
Розробка проектної документації (робочий проект): «Будівництво двох арочних ангар-складів для зберігання зерна в с. Руде Село по вул.  Грицюка, 52-А Володарського району Київської області» проведена на підставі договору підряду на виконання проектних робіт від 11.11.2015 № 44, укладеного між ТОВ «Сільгосптехніка Нова» (замовник) та ТОВ «Володарський ВКБ» (виконавець).
За результатами перевірки посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю винесено припис від 30.12.2016 № С-3012/2, яким зобов`язано позивача у строк до 31.01.2017 усунути виявлені порушення містобудівного законодавства.
Постановою від 11.01.2017 № З-1101/6-10/10-90/1101/08/08, прийнятою за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, на підставі абзацу 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР до позивача застосовано штраф на суму 144000 грн.
Вищевказані обставини підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами, і не є спірними.

Нормативно-правове обґрунтування.
Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI визначені правові та організаційні основи містобудівної діяльності, забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (надалі -  Закон №3038  в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини першої статті 31 Закону № 3038  проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
На виконання вимог наведеної вище норми Закону наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України   від 16.05.2011 № 45 затверджено Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів (далі - Порядок № 45).
Згідно з приписами пунктів 3, 4 Порядку № 45 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), для забезпечення проектування об`єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування. До складу вихідних даних на проектування входять: містобудівні умови та обмеження; завдання на проектування, що визначають обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень та властивостей об`єкта містобудування, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складаються з урахуванням містобудівних умов та обмежень, технічних умов.
Завдання на проектування об`єктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» і затверджується замовником за погодженням із генпроектувальником (проектувальником) (підпункт 4.1 пункту 4 Порядку № 45).
Підпунктом 11.2 пункту 11 Порядку № 45 визначено, що для об`єктів I та II категорій складності проектування здійснюється в одну стадію - стадія робочий проект (далі - стадія РП). Для об`єктів невиробничого призначення проектування здійснюється у дві стадії - стадія ескізний проект (далі - стадія ЕП), а для об`єктів виробничого призначення та лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури - стадія техніко-економічний розрахунок (далі - стадія ТЕР) та для обох - стадія РП.
Склад та зміст проектної документації об`єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації (пункт 10 Порядку № 45).
Пунктом 6 частини першої статті 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).
Відповідно до пункту 2 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
В силу приписів пункту 3 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку №553).
Відповідно до пункту 6 Порядку № 553, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Органи державного архітектурно-будівельного контролю проводять планові перевірки об`єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку.
Приписами пункту 16 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис) (пункт 17 Порядку № 553).
Відповідно до пунктів 18, 19 Порядку № 553, акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Висновки суду.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що проектна документація (робочий проект), розроблена позивачем, містить всі розділи проектної документації такі, як: технічний звіт по топографо-геодезичних вишукуваннях на об`єкті будівництва, розроблений позивачем, відповідає встановленому законодавством розділу Д.1, 3 «Дані інженерних вишукувань»; розділ 9. Забезпечення надійності та безпеки - розділу Д.1, 10 «Розділ із забезпечення надійності та безпеки»; розділ 11. Відомість обсягів робіт - розділу Д.1, 14 «Відомості з обсягами робіт»; довідка та розрахунок визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності по об`єкту - розділу Д.1, 15 «Розрахунок класу наслідків (відповідальності) та категорії складності відповідно до ДСТУ-Н Б В.1.2-16»; розділ 16. Організація будівництва зі складом, обсягом та змістом - розділу Д.6 «Організація будівництва». При цьому форма і зміст розділів проектної документації відповідає нормам чинного законодавства.
Крім того, суд першої інстанції у своєму рішенні звернув увагу на те, що відповідно до додатку №1 до акта прийому-передачі проектної документації від 11.11.2015 №1 замовнику ТОВ «Володарський ВКБ» були передані у прошитому вигляді повний пакет документів і зазначено про те,  що перевірка КВП «Володарський ВКБ» органом державного архітектурно-будівельного контролю не здійснювалась, а оскаржувана постанова була винесена контролюючим органом за результатами перевірки іншого суб`єкта містобудування - ТОВ «Сільгосптехніка Нова», стосовно якого і був складений акт перевірки від 30.12.2016. 
Отже, суд першої інстанції робить висновок, що позивач до перевірки не залучався, а проектна документація, необхідна для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, від нього не  витребовувалась.
На це ж саме звернув суд касаційної інстанції при розгляді касаційної скарги позивача.
Крім того, Верховний суд наголосив, що суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції, мотивував рішення тим, що позивач не є, ані замовником будівництва, ані суб`єктом містобудування, який будує або збудував об`єкт. Позивач є проектною організацією, яка розробляла проектну документацію для замовника будівництва - ТОВ «Сільгосптехніка Нова», у зв`язку з чим у відповідності до положень законодавства, що діяли на момент проведення перевірки, були відсутні вимоги щодо присутності під час перевірки такого суб`єкта містобудування, як проектувальника.  Решта мотивів, з яких виходив суд апеляційної інстанції, зводяться до невідповідності двох робочих проектів: один з недоліками, який був наданий до перевірки, а інший без недоліків, який не був вчасно наданий до перевірки.
Таким чином, враховуючи вищевикладені висновки судів, матеріали справи, які були дослідженні судом апеляційної інстанції, вказівки Верховного Суду та положення ст. ст.77 КАС України, якою передбачено обов`язок відповідача як суб`єкта владних повноважень доводи правомірність спірного рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню через не доведеність апелянтом відповідними доказами своєї позиції.
Тобто, апелянтом не спростовано правильні висновки суду першої інстанції, зокрема те, що оскаржувана постанова була винесена контролюючим органом за результатами перевірки іншого суб`єкта містобудування - ТОВ «Сільгосптехніка Нова», стосовно якого і був складений акт перевірки від 30.12.2016. 
Відповідно до ч.ч. 1, 2  ст. 77 КАС України  кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Таким чином, колегія суддів вирішила згідно  ст. 316 КАС України  залишити апеляційні скарги без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Повний текст виготовлено 19.08.2022.
Керуючись ст.ст.  243,  244,  250,  310,  315,  316,  321,  322,  325,  328,  329 КАС України, суд, - 

        П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Київського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2017 року - залишити без задоволення.
Постанову Київського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Володарський ВКБ» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови - залишити без змін.
Постанова  суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

            Колегія суддів:                                                                                   О.В. Карпушова

                                                                                                    О.В. Епель

                                                                                                    В.В. Кузьменко