ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 826/12907/18                                                                                Суддя першої інстанції: Кармазін О.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  29 квітня 2022 року                                                                                 м. Київ
          
          Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
          судді-доповідача                          - Горяйнова  А.М.,
          суддів                                            - Файдюка В.В. та Чаку Є.В., 
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Фармацевтичне підприємство Спратлі» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, 

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2018 року ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» звернулося до суду з адміністративним позовом, у якому просило:
-             визнати протиправною та скасувати відмову у видачі сертифікату, що прийнята Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент ДАБК) 11 квітня 2018 року № КВ 172181011587 за результатами розгляду поданої ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» 29 березня 2018 року заяви про видачу сертифіката;
-           зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видати ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» сертифікат «Реконструкція незавершеного будівництва об`єкту під розміщення поліграфічного виробництва по вул. Сім`ї Сосніних, 3 у Святошинському районі м. Києва, Клас наслідків (відповідальності) СС2», код об`єкта 1251.9».
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року вказаний адміністративний позов було задоволено частково:
-           визнано протиправною та скасовано відмову у видачі сертифікату, що прийнята Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 11 квітня 2018 року № КВ 172181011587 за результатами розгляду поданої ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» 29 березня 2018 року заяви про видачу сертифіката;
-           зобов`язано Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, код ЄДР: 40224921)  повторно розглянути  заяву ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» щодо видачі сертифіката «Реконструкція незавершеного будівництва об`єкту під розміщення поліграфічного виробництва по вул. Сім`ї Сосніних, 3 у Святошинському районі м. Києва, Клас наслідків (відповідальності) СС2», код об`єкта 1251.9», з урахуванням висновків суду, викладених у даному рішенні.
Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неповно встановив фактичні обставини справи та неправильно застосував норми матеріального і процесуального права. Скаржник вказує на те, що інформація про документ, який дає право на виконання підготовчих та будівельних робіт щодо об`єкта будівництва за адресою: вул. Сім`ї Сосніних, 3 у Святошинському районі м. Києва відсутня в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів. Також відповідач вважає, що ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» не реалізував свого права на застосування принципу «мовчазної згоди» шляхом направлення до органів державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про початок роботи у зв`язку із закінченням строку, протягом якого декларацію про початок виконання будівельних робіт могло бути повернуто. Відповідач наголошує на тому, що навіть отримавши лист Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 05 серпня 2015 року № 10/26- 4/0508/07 про повернення поданої декларації про початок виконання будівельних робіт, позивач не звертався повторно до відповідного органу щодо отримання документа, який надає право на виконання будівельних робіт.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що надав відповідачу виключний перелік документів, які є необхідними для отримання сертифікату та не отримував запиту про необхідність додатково надати проектну документацію. ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» просить врахувати, що лист Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 05 серпня 2015 року № 10/26- 4/0508/07 про повернення поданої декларації про початок виконання будівельних робіт було отримано лише 08 грудня 2016 року. Позивач наголошує, що не зобов`язаний повідомляти контролюючий орган про початок виконання будівельних робіт за принципом «мовчазної згоди». 
Також позивач звернувся до суду з клопотанням про залучення до участі у справі в якості третьої особи Державної інспекції архітектури та містобудування України, у задоволенні якого було відмовлено ухвалою суду від 29 квітня 2022 року. 
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження за наявними в ній матеріалами. 
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року - без змін, виходячи з такого.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» листом від 21 березня 2018 року № 19 направило до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент ДАБК) заяву про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта по вул. Сім`ї Сосніних, 3 в Святошинському районі м. Києва та видачу сертифіката і акт готовності об`єкта до експлуатації (клас наслідків (відповідальності) СС2).
Департамент ДАБК листом від 11 квітня 2018 року № КВ 172181011587 відмовив позивачу у видачі сертифіката. 
Не погоджуючись із вказаним рішенням Департаменту ДАБК, ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» звернулося до суду з адміністративним позовом. 
Приймаючи рішення про часткове задоволення адміністративного позову ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі», суд першої інстанції виходив з того, що позивач набув право на початок виконання будівельних робіт за принципом «мовчазної згоди» та надав Департаменту ДАБК документи, які є необхідними для отримання сертифікату. За висновком суду першої інстанції, якщо орган державного архітектурно-будівельного контролю вирішить скористатись правом одержати проектну документацію, то замовник, відповідно, зобов`язаний її надати. Проте такий обов`язок у замовника не виникає, якщо контролюючий орган не витребує документи безпосередньо  під час розгляду питання щодо  видачі сертифіката. Відмова відповідача у видачі сертифікату з підстав ненадання позивачем проектної документації, без її витребування контролюючим органом, є протиправною.
Обираючи спосіб захисту прав позивача, суд першої інстанції зазначив, що повноваження відповідача щодо видачі сертифікату, який засвідчує прийняття в експлуатацію завершеного будівництвом об`єкта є дискреційними повноваженнями такого суб`єкта владних повноважень, тобто відносяться до його виключної компетенції.
Колегія суддів погоджується із зазначеними висновками суду першої інстанції, оскільки вони знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.
Згідно з матеріалами справи ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» рекомендованим листом надіслало до Центру надання адміністративних послуг м. Києва декларацію про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція незавершеного будівництва об`єкту під розміщення поліграфічного виробництва по вул. Сім`ї Сосніних, 3 у Святошинському районі м. Києва», яка отримана адресатом 29 липня 2015 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Вказана декларація була отримана Департаментом ДАБК 30 липня 2015 року і зареєстрована за вхідним номером 10/26-3007/22/ДЦ.
Не отримавши повідомлення про повернення декларації про початок виконання будівельних робіт у встановлений законом строк, ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» розпочало відповідні роботи. 
Відповідно до листа Департаменту (центру) надання адміністративних послуг від 06 вересня 2017 року № 071-1161, підготовленого на запит позивача, лист Департаменту ДАБК від 05 серпня 2015 року № 10/26-4/0508/07 щодо повернення декларації про початок виконання будівельних робіт було отримано представником ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» Венедіктовим В.М. 08 грудня 2016 року. 
Також матеріалами справи підтверджується, що позивач листом від 21 березня 2018 року № 19 направив до Департаменту ДАБК заяву про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта по вул. Сім`ї Сосніних, 3 в Святошинському районі м. Києва та видачу сертифіката і акт готовності об`єкта до експлуатації. 
Згідно з актом готовності об`єкта до експлуатації від 21 березня 2018 року вказаний об`єкт за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками.
Відповідач листом від 11 квітня 2018 року № КВ 172181011587 відмовив позивачу у видачі сертифіката. Підставою для відмови у видачі сертифіката стало те, що заявником не надано проектну документацію, а в поданих документах виявлено недостовірні відомості. Крім того в заяві не зазначено інформацію про документ, що дає право на виконання будівельних робіт.
Положеннями ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут та надалі Закон зазначається в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Згідно з ч. 2 ст. 39 вказаного Закону прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів визначений Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 (далі - Порядок № 461).
Відповідно до п. 24 Порядку № 461 для отримання сертифіката замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю заяву про прийняття в експлуатацію об`єкта та видачу сертифіката за формою, наведеною у додатку 8 до цього Порядку, до якої додається акт готовності об`єкта до експлуатації за формою згідно з додатком 9 до цього Порядку.
Таким чином для отримання сертифікату ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» дійсно було достатньо подати до Департаменту ДАБК два документа: заяву про прийняття в експлуатацію об`єкта та видачу сертифіката (додаток 8 до Порядку № 461) та акт готовності об`єкта до експлуатації (додаток 9 до Порядку № 461).
Водночас положеннями п. 25 Порядку № 25 передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю приймає подані замовником заяву, акт готовності об`єкта до експлуатації та вчиняє дії у межах чинного законодавства щодо з`ясування питання достовірності відомостей у поданих документах, відповідності об`єкта проектній документації, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, за результатами яких складається довідка за формою, наведеною у додатку 10 до цього Порядку.
Під час розгляду питання прийняття в експлуатацію об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, орган державного архітектурно-будівельного контролю має право оглядати об`єкт із здійсненням фото- та відеофіксації, відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати проектну та виконавчу документацію, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, отримувати матеріали, відомості, довідки, пояснення з питань, що виникають під час огляду об`єкта, та залучати в разі потреби установи, організації, у тому числі громадські об`єднання осіб з інвалідністю, державні органи (їх консультативно-дорадчі органи).
За правилами п. 27 Порядку № 461 орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати реєстрації заяви приймає рішення про видачу сертифіката або про відмову в його видачі.
Підставою для відмови у видачі сертифіката є: неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу сертифіката; виявлення недостовірних відомостей у поданих документах; невідповідність об`єкта проектній документації на будівництво такого об`єкта та/або вимогам будівельних норм, стандартів і правил.
В якості однієї з підстав для відмови у видачі сертифікату Департамент ДАБК зазначив, що ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» не надав проектну документацію на об`єкт будівництва. 
Разом з тим визначений Порядком № 461 механізм отримання сертифікату свідчить, що замовнику необхідно надати до органу державного архітектурно-будівельного контролю виключно ті документи, що визначені в п. 24 Порядку № 461. Лише у разі вжиття відповідним органом заходів щодо з`ясування питання достовірності відомостей у поданих документах, відповідності об`єкта проектній документації, вимогам будівельних норм, стандартів і правил та витребування з цією метою, зокрема, проектної документації, у замовника виникає обов`язок надати також додаткові документи, визначені у п. 25 Порядку № 461.
Судом першої інстанції встановлено, що під час розгляду питання прийняття об`єктів будівництва «Реконструкція незавершеного будівництва об`єкту під розміщення поліграфічного виробництва по вул. Сім`ї Сосніних, 3 у Святошинському районі м. Києва» в експлуатацію відповідач не скористався своїм правом оглядати об`єкт, відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати проектну та виконавчу документацію, отримувати матеріали, відомості, довідки, пояснення з питань, що виникають під час огляду об`єкта, та залучати в разі потреби установи, організації, у тому числі громадські об`єднання осіб з інвалідністю, державні органи (їх консультативно-дорадчі органи).
Вказана обставина також не заперечується Департаментом ДАБК під час апеляційного розгляду справи. 
За відсутності обов`язку разом із відповідною заявою надавати проектну документацію та за відсутності вимог про її надання з боку відповідача (у формі письмового запиту чи усної вимоги під час огляду об`єкта), рішення про відмову у видачі сертифікату з підстав ненадання проектної документації є необґрунтованим і підлягає скасуванню. 
Ще однією підставою для відмови у видачі сертифікату стало те, що в акті готовності об`єкта до експлуатації не зазначено інформацію про документ, що дає право на виконання будівельних робіт.
Дослідивши акт готовності об`єкта до експлуатації від 21 березня 2018 року, колегія суддів встановила, що в ньому міститься посилання на те, що заявник набув право на виконання будівельних робіт відповідно до п. 13 Порядку № 461, адже декларація не повернута в установлений строк. 
Відповідач також зазначив, що у поданих документах містяться недостовірні дані в частині наявності документа, що дає право на початок виконання будівельних робіт, адже інформація про нього відсутня в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.  
Зазначені підстави (не зазначення інформації про документ, що дає право на виконання будівельних робіт та зазначення недостовірних відомостей) пов`язані між собою спільним предметом доказування, а саме - наявність чи відсутністю у ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» права на початок будівельних робіт за відсутності відомостей про реєстрацію поданої ним декларації про початок виконання будівельних робіт.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у редакції, чинній станом на липень 2015 року, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. 
Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п`яти робочих днів з дня надходження декларації.
За правилами п.п. 9-11 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466  (далі - Порядок № 466), у редакції, чинній станом на липень 2015 року, замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 2. Один примірник після проведення реєстрації повертається замовнику, другий - залишається в Інспекції, яка її зареєструвала. Замовник згідно із законом відповідає за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації. 
Інспекція протягом п`яти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та вносить їх до єдиного реєстру. 
У разі коли декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, Інспекція повертає її замовнику з обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.
У свою чергу п. 13 Порядку № 466 визначає, що у разі коли Інспекція не зареєструвала декларацію або не повернула її в установлений строк, заявник набуває право на виконання будівельних робіт на одинадцятий робочий день з дня, коли декларація повинна бути зареєстрована, чи повернута. У такому разі декларація вважається зареєстрованою.
Як раніше зазначалося, ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» надіслало до Центру надання адміністративних послуг м. Києва декларацію про початок виконання будівельних робіт, яка отримана адресатом 29 липня 2015 року. Вказана декларація була отримана Департаментом ДАБК 30 липня 2015 року і зареєстрована за вхідним номером 10/26-3007/22/ДЦ.
Листом Департаменту ДАБК від 05 серпня 2015 року № 10/26-4/0508/07 було повернуто декларацію про початок виконання будівельних робіт, однак такий лист вручено представнику позивача лише 08 грудня 2016 року, тобто через рік та чотири  місяці після його складення. Доводів та доказів, які б свідчили про вчинення Департаментом ДАБК або Департаментом (центром) надання адміністративних послуг дій, спрямованих на вручення чи направлення позивачу листа від 05 серпня 2015 року № 10/26-4/0508/07 протягом строку, встановленого п. 10 або п. 13 Порядку 466, матеріали справи не містять. 
За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» на одинадцятий робочий день з дня, коли декларація повинна бути зареєстрована чи повернута, набуло право на початок виконання будівельних робіт на підставі декларації, що була зареєстрована в Департаменті ДАБК 30 липня 2015 року за вхідним номером 10/26-3007/22/ДЦ.
Зазначена декларація вважається зареєстрованою Департаментом ДАБК в силу вимог п. 13 Порядку № 466.
Доводи апеляційної скарги відповідача ґрунтуються на тому, що позивач з метою реалізації права на початок виконання будівельних робіт за принципом «мовчазної згоди» повинен був направити до органів державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про те, що він розпочинає відповідні роботи на підставі п. 13 Порядку № 466. Такі висновки скаржник обґрунтовує позицією Державної регуляторної служби України, яка полягає в тому, що у разі невиконання дозвільним органом свого юридичного обов`язку, суб`єктам господарювання рекомендовано направляти рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення повідомлення про вручення до дозвільного органу «повідомлення про початок роботи», застосовуючи право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності, отримане за принципом «мовчазної згоди» (із зазначенням дати). У свою чергу дозвільним органам рекомендується брати до уваги таке повідомлення та розцінювати набуття права суб`єктом господарювання на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності як юридичний факт, який не може бути змінений або припинений у зв`язку з несвоєчасним направленням йому рішення про відмову у видачі документа дозвільного характеру.
Під час розгляду і вирішення апеляційної скарги колегія суддів виходить з того, що вказані роз`яснення Державної регуляторної служби України носять рекомендаційний характер та їх виконання не є обов`язковою умовою для набування права на початок виконання будівельних робіт на підставі п. 13 Порядку № 466. 
Відповідач в апеляційній скарзі також наголошує на тому, що після отримання листа від 05 серпня 2015 року № 10/26-4/0508/07 про повернення декларації про початок виконання будівельних робіт, ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» не скористалося правом повторно подати таку декларацію і в період з 08 грудня 2016 року до 29 липня 2018 року виконували будівельні робити за відсутності документа, що дає право на початок їх виконання. 
Разом з тим отримання вказаного листа через один рік та чотири місяці після дати його складення не змінює того факту, що подана позивачем декларації про початок виконання будівельних робіт вважається зареєстрованою Департаментом ДАБК в силу вимог п. 13 Порядку № 466.
Під час ухвалення рішення колегія суддів також враховує, що Департамент ДАБК, повторно розглядаючи заяву ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі» про прийняття в експлуатацію об`єкта та видачу сертифіката, не позбавлений можливості реалізувати права, надане п. 25 Порядку № 461 та вчинити дії у межах законодавства щодо з`ясування питання достовірності відомостей у поданих документах, відповідності об`єкта проектній документації, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі з`ясувати наявність виконавчої документації в обсязі, передбаченому державними будівельними нормами, та матеріалів технічної інвентаризації.
Зазначені обставини у своїй сукупності вказують на те, що суд першої інстанції ухвалив законне і обґрунтоване рішення про часткове задоволення позовних вимог ПрАТ «Фармацевтичне підприємство Спратлі».
Доводи апеляційної скарги відповідача не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваному рішенні та не можуть бути підставою для його скасування. 
З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Департаменту ДАБК залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року - без змін.
Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -       
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року - без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

          Головуючий суддя                                                                      А.М. Горяйнов                                                                 

Судді                                                                                            В.В. Файдюк     

                                                                                                    Є.В. Чаку