ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

14 квітня 2022 року 	м. Дніпро	справа № 160/8471/21	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Божко Л.А. (доповідач),
                               суддів:  Дурасової Ю.В., Лукманової О.М.,     
  
розглянувши у письмовому провадженні  в м. Дніпро апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт»   на рішення Дніпропетровського  окружного адміністративного суду від 30.07.2021 р. (суддя Турлакова Н.В.) по справі  за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії
В С Т А  Н О В И В:
06.05.2021 р. ТОВ «Такт» звернулося до Дніпропетровського  окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язаня вчинити певні дії, де просили   визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби від 24.02.2021р. №7.5-08-02-2/15/13/2026 про відмову у поверненні ТОВ «Такт» митних платежів за заявою від 11.02.2021р. № 79;  зобов`язати Дніпровську митницю Держмитслужби у відповідності до п.43.5 ст. 43 Податкового кодексу України, ст. 301 Митного кодексу України підготувати висновок із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість які сплачені за електронними митними деклараціями № UA110150/2018/224089 від 11.09.2018р., № UA110150/2018/235931 від 14.12.2018 р. та підлягають поверненню ТОВ «Такт» на підставі заяви від 11.02.2021р. №79 і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.
Рішенням Дніпропетровського  окружного адміністративного суду від 30.07.2021 р.  в задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду позивач  подав апеляційну скаргу, де просив  скасувати рішення Дніпропетровського  окружного адміністративного суду від 30.07.2021 р., прийняти нову постанову про  задоволення позовних вимог.
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не повністю з`ясовані обставини, що мають значення для справи, зокрема, відповідач не надав жодних доказів, що спірний товар є арматурним прокатом (рматурою) діаметром від 6 до 40 мм (включно) або катанкою діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).
На апеляційну скаргу позивача відповідачем наданий відзив, де просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін.
Крім того, судом встановлено, що Постановою КМ України № 855 від 02.10.2019 р. утворено, як юридичну особу публічного права Дніпровську митницю Держмитслужи, та вирішено реорганізувати територіальні органи Державної митної служби шляхом їх приєднання до  митної служби, в тому числі Дніпровську митницю Держмитслужби.
Наказом Держмитслужби № 460 від 19.10.2020 р. утворені територіальні органи як відокремлені підрозділи Державної митної служби України, в т.ч. Дніпровську митницю, та з 01.07.2021 р. до Дніпровської митниці, як відокремленого структурного підрозділу Держмитслужби перейшли функції та повноваження реорганізованої Дніпровської митниці Держмитслужби, в зв`язку з чим належним відповідачем по справі є Дніпровська митниця.
Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача та допустити заміну відповідача Дніпровської митниці Держмитслужби її правонаступником – Дніпровською митницею.
Дослідивши матеріали справи та докази по справі, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу позивача задовольнити в зв`язку з наступним.
З матеріалів справи вбачається, що  видами діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» є холодне волочіння прутків і профілів;  оброблення металів та нанесення покриття на метали;  механічне оброблення виробів;  оптова торгівля металами та металевими рудами (основний); неспеціалізована оптова торгівля.
У зв`язку з наявністю рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № АД- 382/2017/4411-05 в редакції рішення від 20.04.2018 р. «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації»  позивач  заявив до митного оформлення товар у формі прутків з вуглецевої сталі, круглого, поперечного перерізу марки сталі круг марка сталі 09Г2С,40Х,45 різного діаметру  та сплатив митні платежі, в зв`язку з чим  звернувся до відповідача з метою здійснення митного оформлення товарів та подав митні декларації:
1)          від 11.09.2018 №ЦА110150/2018/224089 на товар:
Товар №1 "Чорні метали. Прутки з кремнієво-марганцевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, ГОСТ 14959-79, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 09Г2С, розмір круг 22,0 мм, 34,0мм, Виробник: АТ "Еераз об`єднаний Західно-Сибирський металургійний комбінат", Торговельна марка "Евраз". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7228 20 91 00.
Товар №2 "Чорні метали. Прутки з легованої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу діаметром менш 80 мм, ГОСТ 4543-2016, 2590-2006, марка сталі 40Х, розмір круг 16,0 мм, 25,0 мм, 26,0 мм, 30,0 мм Виробник: АТ "Евраз об`єднаний Західно-Сибирський металургійний комбінат",     Торговельна марка "Евраз". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7228 ЗО 69 00.
Товар №3 "Чорні метали. Прутки з кремнієво-марганцевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, ГОСТ 19281-2014, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 09Г2С, розмір круг 42,0 мм, Виробник: АТ "Евраз об`єднаний Західно-Сибирський металургійний комбінат", Торговельна марка "Евраз". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7228 20 91 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) "Нарахування платежів" ЕМД від 11.09.2018 №А110150/2018/224089 самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 301 254, 71 грн. (за кодом 023).
2)          від 14.12.2018 №ІШ 10150/2018/235931 на товар:
Товар №1 "Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 2590-2006, ГОСТ 1050-2013, марка сталі 45, розмір круг 20,0 мм, 22,0 мм, 24,0 мм, 30,0 мм. Виробник: АТ "Евраз об`єднаний Західно-Сибирський металургійний комбінат", Торговельна марка "Евраз". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар №2 "Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 2590-2006, ГОСТ 1050-2013, марка сталі 35, розмір круг 60,0 мм, 42,0 мм. Виробник: АТ "Евраз об`єднаний Західно-Сибирський металургійний комбінат", Торговельна марка "Евраз". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар №3 "Чорні метали. Прутки з легованої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 4543-71, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 40Х, розмір круг 24,0 мм, розмір круг 28,0 мм. Виробник: АТ "Евраз об`єднаний Західно-Сибирський металургійний комбінат", Торговельна марка "Евраз". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7228 ЗО 69 00.
Товар №4 "Чорні метали. Прутки з кремнієво-марганцевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, ГОСТ 19281-2014, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 09Г2С, розмір круг 50,0 мм, Виробник: АТ "Евраз об`єднаний Західно-Сибирський металургійний комбінат", Торговельна марка "Евраз". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7228 20 91 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) "Нарахування платежів" ЕМД від 14.12.2018 №А110150/2018/235931 самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 293102, 40 грн. (за кодом 023).
Таким чином,  за даними  митними деклараціями позивач заявив товар у формі прутків  з кремнієво-марганцевої, легованої, вуглецевої  сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу марок сталі  09Г2С, 40Х, 45 різного діаметру та на підставі рішення Міжвідомчої комісії сплатив на  рахунки митниці антидемпінгове мито на загальну суму 594357,11грн. та додатково ПДВ що нарахований на цю суму в розмірі 118871,42грн.
Однак, після завершення митного оформлення товару,  центральними органами державної влади надані чисельні роз`яснення, що інші прутки, які  не є арматурою чи катанкою не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита, але відповідач не визнає дані роз`яснення.  
Так, 11.02.2021 р. позивач звернувся до Дніпровської митниці Держмитслужби із заявою № 79, де  просив відповідно до ст. 301 МК України, ст. 43.5 ст. 43 ПК України в строки та в порядку передбаченому законодавством здійснити перевірку митного оформлення товару за ЕМД: від  11.09.2018 №UА110150/2018/224089;  від 14.12.2018 №UA 10150/2018/235931 та від 20.03.2018 р.  №UА110150/2018/206350.
Як слідує з даної заяви, позивач помилково заявив  ЕМД від 20.03.2018 р.  №UА110150/2018/206350 до повернення суми антидемпінгового мита на суму 130  773,66 грн, яку  вже повернуто позивачу на підставі рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду по справі № 160/2187/20.
Розглянувши звернення позивача, листом «Про розгляд звернень»  Дніпровська митниця Держмитслужби від 24.02.2021 р. за №7.5-08-02-2/15/13/2026  повідомила, що в зв`язку з набранням законної сили судовим рішенням по справі № 804/2304/18 за результатами розгляду заяви митницею сформовані висновки про повернення з державного бюджету заявлену наміру сплачену суму митних платежів за митною декларацією від 20.03.2018 р.   №UА110150/2018/206350. За інформацією ГУ Депржавної казначейськолї служби України у Дніпропетровській області, сума надміру сплаченого антидемпінгового мита в розмірі 130  773,66 грн та податку на додану вартість із ввезених на митну територію України товарів в розмірі 26  154,73 грн повернута з державного бюджету на рахунок ТОВ «Такт» за платіжними дорученнями від18.09.2019 р. № 256 та № 257.
Щодо  наміру сплачених сум митних платежів за митними деклараціями від   11.09.2018 №UА110150/2018/224089 та   від 14.12.2018 №UA 10150/2018/235931  зазначили про  відсутність правових підстав для повернення митних платежів, зазначених у зверненні. 
За даними митними деклараціями від   11.09.2018 №UА110150/2018/224089 та   від 14.12.2018 №UA 10150/2018/235931  заявником самостійно задеклароване та сплачене антидемпінгове мито за митне формлення металопродукції.
Відповідно ст. 356 МК України, взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами митного органу в рамках процедури митного контролю та митного оформлення з метою встановлення визначальних характеристик, а з врахуванням зазначеного, проведення лабораторних досліджень товарів,  випущених у вільний обіг на митній території України, є неможливим на теперішній час, а тому митний орган відмовив в поверненні сплаченого позивачем антидемпінгового мита та ПДВ за товар, ввезений за МД від 11.09.2018 №UА110150/2018/224089 та   від 14.12.2018 №UA 10150/2018/235931.
Надаючи оцінку спірним відносинам, суд першої інстанції, враховуючи  постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23.04.2020 р. по справі № 160/11545/19 прийшов до висновку, що оскаржене рішення відповідача не є протиправним. Суд вказав, що враховуючи обставини того, що позивач є платником таких грошових зобов`язань, які самостійно ним було визначено для себе, а саме податкових зобов`язань зі сплати суми антидемпінгового мита та ПДВ у зв`язку з ввезенням товарів на митну терииторію України шляхом подання митному органу митних декларацій  від 11.09.2018 №UА110150/2018/224089 та   від 14.12.2018 №UA 10150/2018/235931 для митного оформлення та ці зобов`язання ним виконані шляхом сплати відповідних сум до відповідного бюджету, при цьому суми коштів, які були сплачені позивачем не перевищують сум самостійно ним визначених, підстави вважати ці суми помилково та/ або надміпру сплаченими сумами митних платежів не має, отже і підстави для їх повернення відсутні.
Відповідно до пункту 4 частини другої ст.271 МУ України антидемпінгове мито застосовується в Україні як особливий вид мита.
За правилами частини четвертої статті 275 МК України антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
Згідно з пунктом 1 частини першої  статті 289 МК України моментом виникнення обов`язку із сплати митних платежів, зокрема, є момент фактичного ввезення товарів на митну територію України.
Пунктом 2 статті 1 Закону України від 22 грудня 1998 року № 330-XIV «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» (далі - Закон № 330-XIV) встановлено, що антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Даним Законом також регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.
Частиною першою статті 28 Закону встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів.
Рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 № АД- 582/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації» в редакції рішення від 20.04.2018 р. № АД-390/2018/4411-05 викладено в такій остаточній редакції:
« 1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: 
Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм(включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому -числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та  інструментальної    сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 1 0 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 1 0 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, ~228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 ЗО 20 00, 7228 ЗО 69 00, 7228 ЗО 89 00.».
Аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що об`єктом справляння антидемпінгового мита є арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), які можуть класифікуватися згідно із зазначеними кодами за УКТЗЕД.
Рішення Комісії від 20.04.2018 № АД - 390/2018/4411-05 набрало чинності з дня опублікування цього повідомлення.
Згідно преамбули повідомлення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі вбачається, що рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № АД-3 82/2017/4411-05 в редакції рішення від 20.04.2018 р. саме за результатами проведення антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну АРМАТУРИ ТА КАТАНКИ походженням з Російської Федерації за скаргою ПАТ «АрселорМіталл Кривий Ріг» Міжвідомча комісія з міжнародної торгівлі (далі - Комісія) відповідно до Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» (далі-Закон) 28.12.2017 прийняла рішення № АД-382/2017/4411-05, яким застосувала остаточні антидемпінгові заходи у вигляді мита в розмірі 15,21 %.
Міжвідомча комісія з міжнародної торгівлі розмежувала металеві прутки за діаметром (для катанки від 5,5 мм-14 мм, а для арматури 6 мм-40 мм).
Отже, для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів, належить встановити сукупність таких умов: 1) походження товару з Російської Федерації; 2) товар може бути класифікований за переліком кодів згідно з УКТЗЕД, які визначені Рішенням № АД-382/2017/4411-05;      3) товар є арматурним прокатом (арматурою) діаметром від 6 до 40 мм (включно) або катанкою діаметром від 5,5 до 14 мм (включно). 
Таке правозастосування відповідає висновку Верховного Суду, викладеному, зокрема, в постановах від 02.10.2018 р. у справі № 804/2304/18 та від    25.03.2020 р. у справі № 280/1775/19.
В зв`язку з наявністю рішення Комісії позивач завив до митного оформлення товар у формі прутків, круглого поперечного перерізу марок   сталі 09Г2С, 40Х, 45 різного діаметру та сплатив митні платежі за сортовий металопрокат, а саме, по МД від  11.09.2018 №UА110150/2018/224089 сума антидемпінгового мита складала 301  254,71 грн, де сума ПДВ – 60  250,5 грн та по МД   від 14.12.2018 №UA 10150/2018/235931 сума антидемпінгового мита складала 293 102, 40 грн, де сума ПДВ – 58  620,47  грн, а всього сума антидемпінгового мита складала 594  357,11  грн, де сума ПДВ – 118  871,42 грн.
Згідно листа   Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2019 р.                     №  4413-06/10508-07 встановлено, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки, що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів.
В додатках до вказаного листа визначений вичерпний алгоритм ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад; механічні характеристики; геометричні параметри профілю; марочний склад та клас міцності.
У справі, яка розглядається, судом встановлено, що при декларуванні та митному оформленні товару –прутки  круглого поперечного перерізу марок сталі  09Г2С, 40Х, 45 різного діаметру, який надійшов на адресу  позивача,  в супровідних документах до яких значився «сортовий прокат» та вказувався відповідний ГОСТ, що відповідав виготовленню саме такої продукції як сортовий прокат,  і у відповідача не виникало сумніву в належності зазначеного товару, саме до «сортового прокату», про що свідчать його дії щодо непроведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад; механічні характеристики; геометричні параметри профілю; марочний склад та клас міцності, а також щодо невідібрання проб та зразків для проведення експертизи.
Крім того, як встановлено судом, товар, який ввозився позивачем та щодо якого виник спір, відповідає ГОСТ 2590-2006 – прокат сортовий стальний гарячекатанний круглий, а також і ДСТУ, виключно для сортового прокату, на який не поширювалася дія антидемпінгових заходів.
Крім того, судом встановлено, що товар, який ввозився позивачем за МД від 11.09.2018 №UА110150/2018/224089  та   від 14.12.2018 №UA 10150/2018/235931 - це:
- прутки з кремнієво – марганцевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, марка сталі 09Г2С, розмір круг 22,0 мм, 34,0 мм;
- прутки з легованої  сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу діаметром менш 80 мм, марка сталі 40Х, розмір круг 16,0 мм, 25,0 мм, 26,0 мм, 30,0 мм;
- прутки з кремнієво – марганцевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, марка сталі 09Г2С, розмір круг 42,0 мм;
- прутки з вуглецевої  сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, марка сталі 45, розмір круг 20,0 мм, 22,0 мм, 22,0 мм, 24,0 мм.; 
- прутки з вуглецевої  сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, марка сталі 35, розмір круг 60,0 мм.; 
- прутки з  легованої   сталі без подальшого оброблення, гарячекатані,  круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, марка сталі 40Х, розмір круг 24,0 мм, 28,0 мм; 
- прутки з кремнієво – марганцевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, марка сталі 09Г2С, розмір круг 50,0 мм, 34,0 мм;
- прутки з кремнієво – марганцевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, марка сталі 09Г2С, розмір круг 22,0 мм.
А як встановлено судом, міжвідомча комісія з міжнародної торгівлі розмежувала металеві прутки за діаметром (для катанки від 5,5 мм – 14 мм, а для арматури 6 мм – 40 мм).
Таким чином, судом встановлено, що ввезений товар за розмірами не є  арматурою чи катанкою.
Згідно листа ТОВ Національний технічний комітет по стандартизації в металургії» від 30.10.2019 р.  № 103 встановлено, що «ідентифікацію прокату не здійснюють за маркою сталі. Прокат є виробом, який має певне призначення, наведене у розлділі «Сфера застосування» стандарту на продукцію. Круглий непрофільний арматурний прокат, призначений для армування залізобетонних конструкцій, згідно з ДСТУ 3760-2019 виготовлюють тільки класу А240С.
Будь – який сортовий прокат не може вважатися арматурним, якщо у розділі «сфера застосування» нормативного документу, згідно з яким його постачають, не вказано, що він призначений для армування або попереднього напруження бетону».
Відповідно висновку експерта  Дніпропетровської Торгово – промислової палати № ГО-54 від 13.03.2018 р. встановлено, що основні марки легірованої сталі, що використовуються для отримання катанки: нікелеві, марганцево – кремнієві, вольфрамовуглецеві, хромонікелеві, хромовуглецеві.
Виробництво катанки здійснюється у відповідності з рядом вимог: ГОСТ 30136-95, ДСТУ 3683-98, ТУ 14-15-345-94, ТУ 14-15-346-94, ДСТУ 2959-94 (ГОСТ 30267-95).
Крім того, в залежності від механічних властивостей та узору,  арматура ділиться на класи А1 (А240), А11 (А300), А111 (А400), А1У (А600) і АУ (А800).
Арматурний прокат виготовляється:
- в країнах СНГ: ГОСТ 5761 Сталь гарячекатана для армірування залізобетонних конструкцій; СТО АСЧМ 7-93 прокат періодичного профілю із арматурної сталі; ГОСТ 10884-94 сталь арматурна термомеханічно  упрочнена для залізобетонних конструкцій; ГОСТ Р 52544 Прокат арматурних зварювальних періодичного профілю класу А500С та В500С для армування залізобетонних конструкцій;
-в Україні: ДСТУ 3760-98 Прокат арматурний для залізобетонних конструкцій; ГОСТ 10884-94 Сталь арматурна термомеханічно упрочнена залізобетонних конструкцій;
- Єврозона: ЕN 10080 Стальні вироби для армування бетону. Придатна для зварювання. стальна арматура.»
Таким чином, судом в становлено, що оскільки позивач імпортує на митну територію України прокат сортовий сталевий у вигляді прутків гарячекатаних круглого поперечного перерізу, вироблених з марок сталі 09Г2С, 40Х,45, діаметром більше 14 мм походженням з Російської Федерації, то зазначений товар згідно з характеристиками, наведеними у листі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, не є об`єктом оподаткування антидемпінговим митом відповідно до зазначеного рішення.
Крім того,  судом встановлено, що  листом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.08.2018 р. № 4413-06/37204-03 повідомило ДФС України про те, що  в зв`язку з численними зверненнями підприємств споживачів – імпортерів, листа ДФС України від 18.06.2018 р. № 10479/5/99-99-19-04-01-16 стосовно надання роз`яснень застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федераії Мінекономрозвитку  зазначило, що 10.07.2018 р. відбулася нарада за участю представників ДФСУ, імпортерів та національного товаровиробника ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг»,  де встановлено, що імпортується товар, який регулюється ДСТУ 4738:2007 (ГОСТ 2590-2006) та відноситься до сортового прокату (гарячекатанного прокату із вуглецевої сталі круглого профілю), що не є арматурою чи катанкою і відповідно не є об`єктом застосування антидемпінгових заходів.
Також встановлено, що ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» листом від 16.08.2018 р. надав вичерпне роз`яснення щодо алгоритму ідентифікації врматури, катанки та сортового прокату.
Однак, судом встановлено, що  відповідач, до спірних митних декларацій під час їх прийняття не застосував алгоритм ідентифікації товару.
Щодо твердження відповідача про те, що позивач самостійно обчислив та сплатив антидемпінгове мито, а відтак визначена декларантом сума грошового зобов`язання зі сплати мита вважається узгодженою та згідно з пунктом 56.11 статті 56 ПК України не підлягає оскарженню,  слід зазначити, що наведене законодавче положення стосується неможливості оскарження самостійно узгоджених грошових зобов`язань в адміністративному або судовому порядку.
Тобто, платник зобов`язаний спочатку сплатити самостійно узгоджену суму зобов`язання та не має права її оскаржувати, але не позбавлений права повернути помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання відповідно до положень статті 43 ПК України та статті 301 МК України.
Так, за правилами частини першої статті 24 МК України кожна особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушені її права, свободи чи інтереси.
Митне законодавство передбачає можливість виникнення правової ситуації, пов`язаної з помилковою та/або надмірною сплатою митних платежів. Визначення того, що належить розуміти як помилково та/або надміру сплачені митні платежі, у МК України відсутнє, але міститься в податковому законодавстві.
Так, згідно з підпунктом 14.1.115 пункту 14.1 статті 14 ПК України, правила якого застосовуються до відносин, пов`язаних зі справлянням митних платежів, як надміру сплачені грошові зобов`язання розуміють суму коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату.
Митне та податкове законодавство не містить переліку причин, через які може статися помилкова та/або надмірна сплата сум платежів. Оскільки визначення розміру (суми) митних платежів здійснюється шляхом дій над кількісними числовими показникам (одиницями) виміру, не виключено, що операції з ними з якихось причин можуть призвести до неправильного (хибного) розрахунку чи обчислення сум платежів. Важливо, що в основі таких дій не було умисних протиправних дій суб`єктів правовідносин, діяльність яких пов`язана із визначенням і справлянням митних платежів.
Порядок, умови та процедура повернення помилково та/або надміру сплачених платежів законодавчо врегульовані.
Зокрема, згідно із частинами першою - четвертою статті 301 МК України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового  кодексів України.
У разі виявлення факту помилкової та/або надмірної сплати митних платежів орган доходів і зборів не пізніше одного місяця з дня виявлення такого факту зобов`язаний повідомити платника податків про суми надміру сплачених митних платежів.
Помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
Якщо надмірна сплата сум митних платежів сталася внаслідок помилки з боку посадових осіб органу доходів і зборів, повернення надміру сплачених сум митних платежів здійснюється у першочерговому порядку.
Відповідно до пунктів 43.1 - 43.5 статті 43 ПК України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 МК україни, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу. 
У разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на поточний рахунок такого платника податків в установі банку або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків. 
Обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми. 
Платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунка в банку.
Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів. 
На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.
Згідно з частиною другою статті 45 БК України Казначейство України веде бухгалтерський облік усіх надходжень Державного бюджету України та за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, здійснює повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету, перерахування компенсації частини суми штрафних (фінансових) санкцій покупцям (споживачам) за рахунок сплачених до державного бюджету сум штрафних (фінансових) санкцій, застосованих такими органами за наслідками проведеної перевірки за зверненням або скаргою покупця (споживача) про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій.
Системний аналіз наведених норм права дає підстави для висновку про те, що у разі незгоди з рішенням чи дією митних органів щодо визначення, призначення, заявлення, з`ясування достовірності, коригування та/чи інших дій щодо митної вартості, митного контролю і митного оформлення, декларант може піддати ці дії чи рішення судовому контролю.
Якщо суд визнає рішення або дії митних органів із зазначених питань протиправними, зобов`яже вчинити певні дії відповідно до вимог митного законодавства і коли у рішенні суду буде констатована неправильність чи хибність рішень чи дій митних органів, які зумовили (призвели, потягли) помилкову та/або надмірну сплату сум митних платежів, ці платежі повертаються декларанту в порядку і на умовах, встановлених у статті 301 МК України, статті 43 ПК україни та статті 45 БК України, з дотриманням процедури, врегульованої Порядком № 643.
Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від  18.03.2021 р. по справі № 200/10028/19-а.
Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції  не погоджується з висновком суду першої інстанції про  відмову в задоволенні позовних вимог, оскільки доводи апеляційної скарги  спростовують висновки суду першої інстанції, та вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду скасувати та прийняти нову постанову, де    визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби від 24.02.2021р. №7.5-08-02-2/15/13/2026 про відмову у поверненні ТОВ «Такт» митних платежів за заявою від 11.02.2021р. № 79;  зобов`язати Дніпровську митницю Держмитслужби у відповідності до п.43.5 ст. 43 ПК України, ст. 301 МК України підготувати висновок із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартіст, що  сплачені за електронними митними деклараціями № UA110150/2018/224089 від 11.09.2018р., № UA110150/2018/235931 від 14.12.2018 р. та підлягають поверненню ТОВ «Такт» на підставі заяви від 11.02.2021р. №79 і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.
Крім того, позивач просив стягнути з відповідача судові витрати в розмірі витрат на судовий збір 5  675 грн (2  270 грн за подачу позову до суду та 3  405 грн за подачу апеляційної скарги) та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5 000 грн, а всього  10  675 грн.
Статтею 134 КАС України передбачено, що « 1. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
2. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
3. Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
4. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
5. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
6. У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
7. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Згідно  статті 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі "Баришевський проти України", від 10 грудня 2009 року у справі "Гімайдуліна і інших проти України", від 12 жовтня 2006 року у справі "Двойних проти України", від 30 березня 2004 року у справі "Меріт проти України", заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
Приймаючи до уваги вищевикладене, суд апеляційної інстанції, враховуючи  обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг,  керуючись, принципами справедливості та верховенства права,  вважає за необхідне  частково задовольнити вимогу  позивача,  та  стягнути за рахунок бюджетних асигнувань  відповідача на користь позивача судові витрати за надання правничої допомоги в розмірі 2000 грн, а також судовий збір за подання позову в розмірі 2  270 грн та апеляційної скарги – 3  405 грн, а всього  7  675 грн, а в іншій частині відмовити.
          Керуючись ст.ст. 315,317,321,322,325 КАС України, суд –

П О С Т А Н О В И В:

          Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт»  - задовольнити.
Рішення Дніпропетровського  окружного адміністративного суду від 30.07.2021 р. – скасувати та прийняти нову постанову.
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби від 24.02.2021р. №7.5-08-02-2/15/13/2026 про відмову у поверненні ТОВ «Такт» митних платежів за заявою від 11.02.2021р. № 79.
Зобов`язати Дніпровську митницю Держмитслужби у відповідності до п.43.5 ст. 43 ПК україни, ст. 301 МК України підготувати висновок із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість які сплачені за електронними митними деклараціями № UA110150/2018/224089 від 11.09.2018р., № UA110150/2018/235931 від 14.12.2018 р. та підлягають поверненню ТОВ «Такт» на підставі заяви від 11.02.2021р. №79 і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.
Стягнути з Дніпровської митниці Держмитслужби за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальніст «Такт» судові витрати в розмірі 7  675 грн, а в іншій частині відмовити.
                    Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня викладення повного тексту.
   
Головуючий - суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова 

                               суддя                                                                      О.М. Лукманова