ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
79010, м.Львів, вул.Личаківська,81
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"10" серпня 2022 р.        м.Львів                              Справа №907/908/21
Західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого судді                                                                                І.Б. Малех
суддів                                                                                                    В.М. Гриців
          О.В. Зварич
секретар судового засідання          Залуцький Д.Т.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Закарпатської обласної прокуратури від 28.04.2022 №15-1976-21/2 (вх. № апеляційного суду 01-05/957/22 від 04.05.2022)
на рішення Господарського суду Закарпатської області від 31 березня 2022 року (суддя Пригуза П.Д., повний текст рішення складено та підписано 11.04.2022, м. Ужгород) 
у справі №907/908/21
за позовом Керівника Берегівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, м. Ужгород
до відповідача Фермерського господарства "КУДРОН І КУДРОН", с.Нове Село Берегівського району Закарпатської області
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державне підприємство "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу", м. Київ
про повернення земельної ділянки,

за участю представників учасників процесу:
прокуратура: Винницька Л. – прокурор;
від позивача: не з`явився;
від відповідача: не з`явились;
третя особа: не з`явились;

ВСТАНОВИВ:
В листопаді 2021 року на розгляд Господарського суду Закарпатської області надійшла позовна заява Керівника Берегівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області до Фермерського господарства "КУДРОН І КУДРОН", за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Державного підприємства "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу", про звільнення та повернення земельної ділянки.
Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 31.03.2022 у справі №907/908/21 у задоволенні позову відмовлено повністю. 
Закарпатська обласна прокуратура, не погодившись з винесеним рішенням, подала апеляційну скаргу, в якій посилається на те, що судом не було дано належну оцінку спірним правовідносинам, неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права, а саме:
-          прокурором і ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області предметно доведено, що ФГ «КУДРОН І КУДРОН» самовільно використовує земельну ділянку площею 32,99 га з кадастровим номером 2121283000:03:003:0001 для сільськогосподарських цілей з відома землекористувача.
- державному підприємству, як землекористувачу відомо про факт самовільного використання земельної ділянки фермерським господарством, однак жодних заходів щодо усунення порушень, не вжито.
- ФГ «КУДРОН І КУДРОН» незаконно використовує спірну земельну ділянку для сільськогосподарських цілей без виникнення права власності / користування та без державної реєстрації цих прав відповідно до вимог ст.ст. 125,126 Земельного кодексу України, а також без сплати орендної плати за землю в передбаченому законодавством порядку.
Відповідно до цього апелянт просить скасувати рішення Господарського суду Закарпатської області від 31.032022 у даній справі та прийняти нове, яким позов задоволити повністю. Судові витрати покласти на відповідача. 
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу – без задоволення. 
Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 09.05.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Закарпатської обласної прокуратури від 28.04.2022 №15-1976-21/2 (вх. № апеляційного суду 01-05/957/22 від 04.05.2022) на рішення Господарського суду Закарпатської області від 31 березня 2022 року у справі №907/908/21; витребувано в Господарського суду Закарпатської області матеріали справи №907/908/21.
24.05.2022 до апеляційного суду надійшли матеріали справи №907/908/21. 
Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 25.05.2022 призначено розгляд справи №907/908/21 в судове засідання на 22.06.2022. 
30.05.2022 на адресу апеляційного суду від Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області надійшли письмові пояснення щодо апеляційної скарги, в яких вимоги апеляційної скарги підтримано в повному обсязі.
Ухвалою суду від 22.06.2022 відкладено розгляд справи №907/90/21 в судове засідання на 20 липня 2022 рік. 
У зв`язку із тимчасовою непрацездатністю члена колегії судді Гриців В.М. (з 20.07.2022 по 29.07.2022) розгляд судової справи №907/908/21 - 20.07.2022 не відбувся.
Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 01.08.2022 призначено розгляд справи №907/908/21 в судове засідання на 10.08.2022.
10.08.2022 на адресу апеляційного суду від представника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області надійшло клопотання про розгляд справи без представника управління за наявними матеріалами.
Станом на 10.08.2022 клопотань про відкладення та додаткових доказів у справі не поступало, а відтак судова колегія ухвалила розглядати справу по наявних у ній матеріалах. 
Згідно статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
Вивчивши матеріали справи в сукупності з апеляційною скаргою та відзивом на неї, заслухавши пояснення апелянта, судова колегія Західного апеляційного господарського суду прийшла до висновку про задоволення вимог апеляційної скарги та скасування рішення Господарського суду Закарпатської області від 31 березня 2021 року у справі №907/908/21, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, Берегівська окружна прокуратура стверджує, що за результатами вивчення матеріалів кримінального провадження №4201907106000003, розпочатого за фактом самовільного заняття земельної ділянки, встановлено порушення вимог земельного законодавства на території Берегівського району.
На самовільно зайнятій земельній ділянці вирощено кукурудзу, посіви якої арештовані в рамках кримінального провадження та не урожай якої на березень місяць 2022 року з поля не зібраний.
Прокурором встановлено, що на підставі Державного акту на право постійного користування землею серії ЯЯ № 091342 від 21.02.2005 у користуванні Державного підприємства «Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу» перебуває земельна ділянка площею 34,3995 га.
Між ДП «Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу» в особі виконуючого обов`язків директора Закарпатської філії Державного підприємства «Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу» та ФГ «КУДРОН І КУДРОН» укладено договір про виконання сільськогосподарських послуг від 11.04.2019 за №226-7/2019-ПС (далі Договір).
Предметом цього Договору є надання ФГ «КУДРОН І КУДРОН» сільськогосподарських послуг, а саме: оранка під посіви кукурудзи, дискування дворазове, посів кукурудзи та збір урожаю кукурудзи, на земельних угіддях ДП «Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу», що знаходяться за адресою: Іршавська СДС, Закарпатська область, Виноградівський район, с. Нове Село, розмір яких складає 32,99 га, які виконуються технікою Виконавця на основі впровадження прогресивних енергозберігаючих технологій з використанням високопродуктивної вітчизняної техніки.
Відповідно до умов вказаного Договору, ФГ «КУДРОН І КУДРОН» зобов`язувалось провести своїми силами та засобами сільськогосподарські послуги в узгоджених Сторонами обсягах, у відповідності з агротехнічними вимогами.
Порядок передачі та оприбуткування вирощеної продукції Договором не передбачено.
Договором визначено, що розрахунки між сторонами здійснюються у грошовій формі шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок Виконавця (п.3.1).
На думку прокурора, із змісту вказаного Договору вбачається, що державним підприємством фактично передано ФГ «КУДРОН І КУДРОН» у платне користування земельну ділянку, при цьому не уклавши договору оренди земельної ділянки відповідно до вимог   Земельного кодексу України   та   Закону України «Про оренду землі»   та під виглядом виконання сільськогосподарських послуг виконавець обробляв земельну ділянку, яка належить державі.
Вказані порушення вимог земельного законодавства, а саме    використання земельної ділянки на підставі договору про виконання сільськогосподарських послуг №226-7/2009-ПС від 11.04.2019 зафіксовано актом перевірки управління контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області від 07.06.2019 N610 ДК/5 62/АП/09/01 /-19.
Термін дії зазначеного Договору сплив 31.12.2019, однак ФГ «КУДРОН І КУДРОН», будучи обізнаним про невідповідність вимогам законодавства вищевказаного договору про виконання сільськогосподарських послуг, надалі продовжує використання вищевказаної земельної ділянки за відсутності будь яких правовстановлюючих документів, що підтверджується наступним.
Комісією Вилоцької селищної ради проведено обстеження земельної ділянки та встановлено, що станом 02.06.2021 земельна ділянка використовується та обробляється ФГ «КУДРОН І КУДРОН», на момент обстеження засіяна кукурудзою.
Повторним комісійним обстеженням спірної земельної ділянки Вилоцькою селищною радою зафіксовано, що станом на 27.10.2021 земельна ділянка і надалі використовується ФГ «КУДРОН І КУДРОН», на якій наявні посіви кукурудзи.
Управлінням з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області проведено повторну перевірку дотримання вимог земельного законодавства при використанні спірної земельної ділянки, за результатом якої складено акт перевірки від 23.09.2021 №789-ДК/786/АП/09/01/-21, яким підтверджено використання земельної ділянки та зафіксовано посів гібридним сортом кукурудзи.
Відповідно до інформації, наданої ГУ ДПС в Закарпатській області та ГУ Держпродспоживслужби в Закарпатській області у Закарпатській філії ДП «ЦСЕНСМ» наявний трактор МТЗ-82, який знято з обліку та працює один працівник, що свідчить про неможливість самостійно обробляти спірну земельну ділянку ДП «ЦСЕНСМ».
За фактом самовільного зайняття земельної ділянки Берегівською окружною прокуратурою 15.09.2021 внесено відомості до ЕРДР та розпочато досудове розслідування кримінального провадження №42021072060000034 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1   ст. 197-1 КК України.
Також зафіксовано, що документи, які стосуються господарської діяльності Закарпатської філії державного підприємства по 2020 рік включно, передані аудиторам, а документи щодо ведення господарської діяльності ДП «ЦСЕНСМ» упродовж 2021 року відсутні. Наведені обставини свідчать про не здійснення ДІІ «ЦСЕНСМ» будь-якої господарської діяльності.
Крім того, актом обстеження спірної земельної ділянки від 27.10.2021 встановлено, що земельна ділянка обробляється фермерським господарством «Кудрон і Кудрон» в особі мешканця с. Нове Село, вул. Центральна, 51, Кудрона Ф.Ф.
Відповідно до акту перевірки ГУ Держгеокадастру в Закарпатській області від 02.11.2021 №91 8-дК/1 85/АО/1 0/011-21 спірна земельна ділянка перебуває у фактичному користуванні ФГ «Кудрон і Кудрон».
Наведені вище обставини підтверджують факт продовження використання ФГ «КУДРОН І КУДРОН» земельної ділянки без будь-яких правовстановлюючих документів та плати за землю.
Згідно з інформацією Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, спірна земельна ділянка перебуває в державній власності, договір оренди між ФГ «КУДРОН І КУДРОН» та Головним управлінням Держгеокадастру Закарпатській області не укладався.
Відповідно до витягу Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області нормативно грошова оцінка земельної ділянки становить 1475330,33 грн.
Таким чином, ФГ « КУДРОН І КУДРОН» використовує земельну ділянку площею 32,99 га з кадастровим номером 2121283000:03:003:0001 для сільськогосподарських цілей без виникнення права власності/користування та без державної реєстрації цих прав відповідно до ст.ст.   125,   126 Земельного кодексу України, а також без сплати орендної плати за землю в передбаченому законодавством розмірі.
Крім того, ФГ «КУДРОН І КУДРОН» не вживались заходи щодо оформлення права користування земельною ділянкою.
Водночас, з моменту виявлення порушень вимог земельного законодавства (з 2019 по теперішній час) Головним управлінням Держгеокадастру у Закарпатській області не вжито жодних заходів щодо усунення виявлених порушень.
Прокурор, посилаючись на законодавство України, зокрема, що регулює земельні правовідносини, стверджував, що ФГ «КУДРОН І КУДРОН» незаконно використовує спірну земельну ділянку за відсутності укладеного договору, тим самим збільшує вартість власного майна. В свою чергу Держава щороку недоотримує кошти за користування земельною ділянкою, яка перебуває у фактичному користуванні ФГ «КУДРОН І КУДРОН».
Прокурор вказує на дотримання ним вимог ч. 3   ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»   щодо представництва в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження   Головним управлінням Держгеокадастру Закарпатській області.
З наведених підстав прокуратура просила ухвалити рішення, яким зобов`язати ФГ «КУДРОН І КУДРОН»   звільнити та повернути Головному управлінню Держгеокадастру у Закарпатській області земельну ділянку площею 32,99 га з кадастровим номером   №2121283000:03:003:0001.
Судом першої інстанції вірно встановлено, що третя особа Державне підприємство «Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу» відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб зареєстрована за кодом ЄДРПОУ 37884028, скорочена назва   ДП "ЦСЕНСМ", місцезнаходження м. Київ (а.с. 47-77), є юридичною особою,   має у своєму складі відокремлений підрозділ Закарпатську філію Державного підприємства «Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу» з кодом ЄДРПОУ Відокремленого підрозділу   38104218, місцезнаходження Закарпатська область, Ужгородський район, с. Глибоке, вул. Радгоспна, будинок 108 (а.с. 52).
На підставі Державного акту на право постійного користування землею серії ЯЯ № 091342 від 21.02.2005 у користуванні Державного підприємства «Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу» перебуває земельна ділянка державної власності площею 34,3995 га (а.с. 78-79). Кадастровий номер земельної ділянки - 2121283000:03:003:0001.
Землекористувачем ДП «ЦСЕНСМ», в особі його Закарпатської філії, та ФГ «КУДРОН І КУДРОН» укладено договір про виконання сільськогосподарських послуг на земельній ділянці площею 34,3995 га, від 12.04.2018 за №202-7/2018-ПС (а.с. 25-26) та від 11.04.2019 за №226-7/2019-ПС (а.с. 22-23), строк дії останнього закінчився 31.12.2019 року.
Наявність договірних відносин та виконання робіт за цими договорами у 2018 та 2019 роках не заперечується відповідачем та підтверджується третьою особою як землекористувачем.
В подальшому, як було вірно встановлено судом першої інстанції, протягом 2021 року, земельна ділянка кадастровий номер 2121283000:03:003:0001 використовувалася та оброблялася ФГ «КУДРОН І КУДРОН» для вирощування кукурудзи без оформлення прав.
Цей факт підтверджується такими доказами: Актом обстеження земельної ділянки від 02.06.2021 (а.с. 112-113) та від 27.10.2021 року (а.с.118), Комісією Вилоцької селищної ради, що станом на 27.10.2021 земельна ділянка використовується ФГ «КУДРОН І КУДРОН», на якій наявні посіви кукурудзи; Актом Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області перевірки дотримання вимог земельного законодавства при використанні спірної земельної ділянки від 23.09.2021 №789-ДК/786/АП/09/01/-21 (а.с. 90-93), яким підтверджено використання земельної ділянки та зафіксовано посів гібридним сортом кукурудзи; Актом перевірки ГУ Держгеокадастру в Закарпатській області від 03.11.2021 № 918-ДК/872/АО/09/01/-21 (а.с.132-136) та від 02-03.11.2021 № 918-ДК/185/АО/10/01/-21 (а.с. 140-145) спірна земельна ділянка перебуває у фактичному користуванні ФГ «Кудрон і Кудрон».
Прокурором підтверджено, що ДП «ЦСЕНСМ» в особі його Закарпатської філії припинило господарську діяльність, документи господарської діяльності Закарпатської філії державного підприємства по 2020 рік включно, ніби-то передані аудиторам, а документи щодо ведення господарської діяльності упродовж 2021 року прокурору та Держгеокадастру не надано, оскільки вони відсутні.
Прокурором і ГУ Держгеокадастру наданими доказами підтверджено, що ФГ « КУДРОН І КУДРОН» використовує земельну ділянку площею 32,99 га з кадастровим номером 2121283000:03:003:0001 для сільськогосподарських цілей без наявності у нього документів, що підтверджують право використання вказаної земельної ділянки та з відома землекористувача.
З огляду на викладене, ФГ «КУДРОН І КУДРОН» незаконно використовує спірну земельну ділянку.
На земельній ділянці вирощено кукурудзу, посіви якої арештовані в рамках кримінального провадження, а урожай станом на березень місяць 2022 року з поля не зібраний.
Судом першої інстанції попри встановлені факти було відмовлено в задоволенні позовних вимог з підстав невірно обраного позивачем способу захисту.
Проте з таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погодитися не може з наступних підстав.
Згідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (далі - Закон) прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих ійтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Згідно абз. 4 ст. 15-2 Земельного кодексу України до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, у сфері земельних відносин, належить організація та здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю.
При цьому відповідно до ст. 10 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" та п.5-1 Положення посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, в межах своїх повноважень мають право звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився.
Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області з аналогічним позовом до суду не зверталося.
З огляду на наведене, звертаючись до суду з позовом у цій справі, прокурор дотримався вимог ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та ст. 53 ГПК України щодо умов такого звернення, а саме: обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді, визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
До аналогічних висновків дійшов Західний апеляційний господарський суд у постанові від 08.12.2020 по справі №921/12/20 та у постанові від 26.10.2020 по справі №907/568/19, які Верховним Судом залишено без змін.
З аналізу вищенаведених правових норм та встановлених матеріалами справи обставин, вбачається, що звернення прокурора із даним позовом в інтересах ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області, який поєднує у собі дві функції - як власник земельної ділянки та як орган контролю, щодо звільнення та повернення земельної ділянки є правильним та ефективним способом захисту порушення інтересів держави в особі ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області.
Згідно зі статтями 317, 319 ЦК України саме власнику належить право розпорядження своїм майном за власною волею.
Відповідно до ч. 2 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.
Згідно вимог ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала про те, шо застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення.
Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах ВП Верховного Суду від 05.06.18 у справі № 338/180/17, від 11.09.18 у справі № 905/1926/16, від 30.01.19 року у справі № 569/17272/15-ц.
Зайняття земельних ділянок фактичним користувачем (тимчасовим володільцем) треба розглядати як таке, що не є пов`язаним із позбавленням власника його права володіння на цю ділянку. Тож, у цьому випадку ефективним способом захисту права, яке позивач як власник земельних ділянок, вважає порушеним, є усунення перешкод у користуванні належним йому майном, зокрема шляхом заявления вимоги про повернення таких ділянок.
Застосування конкретного способу захисту цивільного права або інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 01.10.2019 у справі № 910/3907/18).
Отже, позов прокурора про усунення перешкод у користуванні майном спрямований на звільнення та повернення земельної ділянки дійсному власнику - державі, однак, з огляду на наявність права постійного користування цією ділянкою у державного підприємства, задоволення такого позову призводить до поновлення його права користуватися та володіти землею.
З огляду на встановлені статтею 152 Земельного кодексу України способи захисту прав на земельні ділянки та визначені статтею 5 ГПК України вимоги щодо ефективності способу захисту права, позивач у спорі про захист прав на земельну ділянку може пред`явити будь - яку позовну вимогу, яка не передбачена законом або договором, а суд може захистити порушене право у заявлений спосіб, але за умови, що такий спосіб захисту прав на земельну ділянку, обраний позивачем, відновлює (захищає) порушене право позивача або нівелює негативні для нього наслідки у зв`язку з порушенням права, тобто, є ефективним способом захисту і виключає у подальшому необхідність пред`явлення інших позовів для захисту (відновлення) порушеного права.
Згідно статті 212 Земельного кодексу України, самовільно зайняті земельні ділянки підлягають поверненню власникам землі або землекористувачам без відшкодування затрат, понесених за час незаконного користування ними. Приведення земельних ділянок у придатний для використання стан, включаючи знесення будинків, будівель і споруд, здійснюється за рахунок громадян або юридичних осіб, які самовільно зайняли земельні ділянки. Повернення самовільно зайнятих земельних ділянок провадиться за рішенням суду.
Статтею 1 Закону України «Про основи національної безпеки України» до національних інтересів відносяться життєво важливі матеріальні, інтелектуальні і духовні цінності Українського народу як носія суверенітету і єдиного джерела влади в Україні, визначальні потреби суспільства і держави, реалізація яких гарантує державний суверенітет України та її прогресивний розвиток. Суб`єктами забезпечення національної безпеки є також органи прокуратури України.
Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
За приписами ст.ст. 13, 14 Конституції України та ст. 1 Земельного кодексу України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави, у зв`язку з чим захист інтересів держави у сфері земельних правовідносин є одним із пріоритетних напрямів представницької діяльності прокурорів. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.
Отже, в основі інтересу держави (національного, суспільного інтересу) лежить потреба у здійсненні дій, спрямованих на охорону землі як національного багатства.
Відповідно до ст. 14 Конституції України, ст. 324 ЦК України право власності на землю реалізується виключно відповідно до закону.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень і у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Поряд із цим, інтерес держави (національний, суспільний інтерес) у вказаній сфері суспільних відносин полягає у дотриманні суб`єктом господарювання відповідно конституційних обов`язків здійснювати користування природними об`єктами виключно відповідно до вимог Закону.
Таким чином, позовна заява Берегівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області до Фермерського господарства «Кудрон і Кудрон» за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Державного підприємства «Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу» про звільнення та повернення земельної ділянки є негаторним позовом та виступає правильним та ефективним способом захисту інтересів держави в особі ТУ Держгеокадастру у Закарпатській області.
Слід звернути увагу на те, що вимога про повернення земельної ділянки не була єдиною вимогою, а заявлена поряд з вимогою про звільнення земельної ділянки, яка забезпечила ефективність обраного способу захисту права позивача.
Разом з тим, у порушення вище вказаної норми, суд першої інстанції не надав правової оцінки зазначеній вимозі прокурора.
При вирішенні спору, судом першої інстанції констатовано, що оскільки право володіння майном, а саме земельної ділянки належить землекористувачу ДП «ЦСЕНСМ», то скористатися таким способом захисту може саме землекористувач, вимагаючи повернення йому у користування земельну ділянку.
Однак, з аналізу наведених правових норм вбачається, що покладені в основу рішення висновки суду не відповідають вимогам законодавства.
Відтак, відмова у задоволенні позовних вимог, фактично обмежують власника - ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області у праві на звернення до суду із позовом та позбавляють виправданого очікування справедливого неупередженого та своєчасного вирішення судом спору про усунення перешкод у здійсненні належних йому прав, зокрема шляхом звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та її повернення.
З огляду на викладене, суд першої інстанції у зв`язку з неповним з`ясуванням всіх обставин справи та наданням неповної юридичної оцінки доводам прокурора, зробив хибні висновки щодо безпідставності позовних вимог та відсутності підстав для задоволення позову.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі “Проніна проти України” (рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що п.1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. 
Відповідно до ст. 277 ГПК України 1. Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:
1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи;
2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;
3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи;
4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
2. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.
Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
3. Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо:
1) справу розглянуто неповноважним складом суду;
2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід і підстави його відводу визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованими, якщо апеляційну скаргу обґрунтовано такою підставою;
3) справу (питання) розглянуто господарським судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою;
4) суд прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі;
5) судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у рішенні;
6) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглядала справу;
7) суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.
4. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.
З огляду на викладене, рішення Господарського суд Закарпатької області від 31 березня 2022 року у справі №907/908/21 слід скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог, а саме зобов`язати Фермерське господарство «Кудрон і Кудрон» звільнити та повернути Головному управлінню Держгеокадастру у Закарпатській області земельну ділянку площею 32,99 га з кадастровим номером 2121283000:03:003:0001, нормативно грошовою оцінкою 1475330,33 грн, розташовану в с. Нове Село Вилоцької територіальної громади Берегівського району Закарпатської області. 
Оскільки суд апеляційної інстанції скасовує рішення суду першої інстанції, то судові витрати  по сплаті судового збору при поданні позовної заяви та апеляційної скарги слід покласти на відповідача згідно ст.129 ГПК України.
Керуючись ст.ст. 129, 236, 269, 275, 277, 282 ГПК України, Західний апеляційний господарський суд, -     
П О С Т А Н О В И В :
1.          Апеляційну скаргу Закарпатської обласної прокуратури від 28.04.2022 №15-1976-21/2 (вх. № апеляційного суду 01-05/957/22 від 04.05.2022) – задовольнити.
2.          Рішення Господарського суду Львівської області від 31 березня 2022 року у справі №907/908/21 – скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги – задоволити.
Зобов`язати Фермерське господарство «Кудрон і Кудрон» (Закарпатська область, Берегівський район, с. Нове Село, вул.. Центральна, 54; код ЄДРПОУ – 34747606) звільнити та повернути Головному управлінню Держгеокадастру у Закарпатській області (88000, м. Ужгород, пл.. Народна, 4; код ЄДРПОУ -39766716) земельну ділянку площею 32,99 га з кадастровим номером 2121283000:03:003:0001, нормативно грошовою оцінкою 1475330,33 грн, розташовану в с. Нове Село Вилоцької територіальної громади Берегівського району Закарпатської області. 
3.          Стягнути з Фермерського господарства «Кудрон і Кудрон» (Закарпатська область, Берегівський район, с. Нове Село, вул.. Центральна, 54; код ЄДРПОУ – 34747606) на користь Закарпатської обласної прокуратури (88000, м. Ужгород, вул.. Коцюбинського, 2а, код ЄДРПОУ – 02909967) – 22129,95 грн судового збору за розгляд справи в суді першої інстанції
4.  Стягнути з Фермерського господарства «Кудрон і Кудрон» (Закарпатська область, Берегівський район, с. Нове Село, вул.. Центральна, 54; код ЄДРПОУ – 34747606) на користь Закарпатської обласної прокуратури (88000, м. Ужгород, вул.. Коцюбинського, 2а, код ЄДРПОУ – 02909967) – 33195,00 грн судового збору за розгляд справи в суді апеляційної інстанції.
5.            Місцевому господарському суду видати відповідні накази.
6.          Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів відповідно до ст.ст. 286 - 289 ГПК України. 
7.          Матеріали справи №907/908/21 повернути Господарському суду Закарпатської області. 

Головуючий суддя                                                                      І.Б. Малех 

Суддя                                                                                          В.М. Гриців

Суддя                                                                                          О.В. Зварич

Повний текст постанови складено та підписано 31.08.2022 з огляду на те, що судді члени колегії Гриців В.М. та Зварич О.В. перебували у відпустці з 15.08.2022 по 30.08.2022 включно.