ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1/22 Справа № 211/5580/16-ц 	  	Суддя у 1-й інстанції - Ткаченко С. В. Суддя у 2-й інстанції - Ткаченко І. Ю.	

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 квітня 2022 року        Дніпровський Апеляційний суд у складі:                  головуючого - судді Ткаченко І.Ю.
               суддів        - Городничої В.С., Красвітної Т.П., 
               за участю секретаря – Піменової М.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу
за позовом Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Інформаційне агентство «Кривбас он-лайн», третя особа Дніпропетровська обласна прокуратура про захист ділової репутації, визнання інформації не достовірною, такою що не відповідає дійсності та її спростування, стягнення моральної шкоди
за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» 
на рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 червня 2021 року, -
В С Т А Н О В И В:

05 грудня 2016 року ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ТОВ «Інформаційне агентство «Кривбас он–лайн», третя особа Дніпропетровська обласна прокуратура про захист ділової репутації, визнання інформації не достовірною, такою що не відповідає дійсності та її спростування, стягнення моральної шкоди.
В обґрунтування позову зазначено, що 15 жовтня 2016 року на веб-сайті «Інформаційне агентство «Кривбас он-лайн» за посиланням http://krnews.ua/content/view/53882/50/ у вільному для перегляду доступі було розміщено інформаційну статтю під заголовком «В Кривом Роге бойцов АТО незаконно уволили с АМКР». Вказують, що заголовок до даної статті не відповідає її змістовому наповненню, адже в заголовку йдеться саме про незаконне звільнення бійців АТО, тобто бійців-учасників антитерористичної операції на Сході України, однак в основній частині статті стверджується, що «В Кривом Роге 21 работника предприятия «АрселорМиттал Кривой Рог» незаконно уволили, пока они проходили военную службу в Вооруженных силах Украины». Відповідно до повісток районних військових комісаріатів, що були надані працівникам на підприємство ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» у квітні 2015 року, останні були призвані на строкову військову службу і зараховані до відповідних команд для відправлення у збірні пункти. У відповідності до положень п. 3 ст. 36 КЗпПУ в редакції, чинної на момент виникнення даних правовідносин, на підставі особистих заяв працівників, що призивалися на строкову військову службу, ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» було видано відповідні накази про розірвання трудових договорів. Зазначають, що інформація яка міститься в статті є негативною та такою, що не відповідає дійсності, розміщення спірної статті в мережі інтернет з викладом недостовірної інформації викликало активну негативну реакцію з боку суспільства та контрагентів. Тому позивач просить визнати недостовірною та такою, що не відповідає дійсності та принижує ділову репутацію позивача інформацію поширену 15.10.2016 року на веб-сайті. Заборонити поширення інформації шляхом видалення інформаційної статті з веб-сайту, зобов`язати спростувати дану інформацію та відшкодувати завдану моральну шкоду в розмірі 20 000 грн. (том 1 а.с. 2-18)

Рішенням Довгонцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 червня 2021 року позов ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» до ОСОБА_1 , ТОВ «Інформаційне агентство «Кривбас он–лайн», третя особа Дніпропетровська обласна прокуратура про захист ділової репутації, визнання інформації не достовірною, такою що не відповідає дійсності та її спростування, стягнення моральної шкоди - залишено без задоволення (том 2 а.с.209-214). 

Не погодившись із вказаним рішенням суду, ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» звернулося з апеляційною скаргою, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове про задоволення позовних вимог (том 2 а.с.217-230).

В порядку ст. 360 ЦПК України від Дніпропетровської обласної прокуратури надійшов відзив на апеляційну скарги, який обґрунтований законністю та обґрунтованістю рішення суду, та безпідставністю доводів апеляційної скарги (том 3 а.с.1-7). 

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити. 

Судом першої інстанції встановлено, що позивач при зверненні в суд з позовом посилався на те, що 15 жовтня 2016 року на веб – сайті “Інформаційне агентство “Кривбасон-лайн”http://krnews.ua за посиланням http://krnews.ua/content/view/53882/50/у вільному для перегляду доступі було розміщено інформаційну статтю під заголовком “В Кривом Роге бойцов АТО незаконно уволили с АМКР”, з наступним змістом (мовою оригіналу): “В Кривом Роге 21 работника предприятия “АрселорМиттал Кривой Рог” незаконно уволили, пока они проходили военную службу в Вооруженных силах Украины. Как сообщает пресс-служба прокуратуры Днепропетровской области: по данному факту открыто уголовное производство. “Криворожской местной прокуратурой № 1 осуществляется процессуальное руководство в уголовном производстве, начатом по факту грубого нарушения законодательства о труде (ч. 1 ст. 172 УК Украины). Установлено, что 21 работник одного из крупнейших предприятий горно-металлургического комплекса в Кривом Роге проходил срочную военную службу в вооруженных силах Украины. Однако, в нарушение требований действующего законодательства, которое предусматривает сохранение рабочего места, должности и средней заработной платы за работниками, которые были призваны во время мобилизации, последние были уволены”, - говорится в сообщении ( а.с. 46 ) .
ОСОБА_1 є реєстрантом доменного імені “krnews.ua”.
Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців по ТОВ „Інформаційне агентство „Кривбас он-лайн” Гивель Я.О. є учасником даного Товариства.
У позовних вимогах позивач просить: визнати недостовірною, такою що не відповідає дійсності та принижує ділову репутацію Публічного акціонерного товариства “АрселорМіттал Кривий Ріг”, інформацію поширену 15 жовтня 2016 року на веб – сайті “Інформаційне агентство “Кривбас он-лайн” http://krnews.ua за посиланням http://krnews.ua/content/view/53882/50/у вільному для перегляду доступі було розміщено інформаційну статтю під заголовком “В Кривом Роге бойцов АТО незаконно уволили с АМКР”, з наступним змістом (мовою оригіналу): “В Кривом Роге 21 работника предприятия “АрселорМиттал Кривой Рог” незаконно уволили, пока они проходили военную службу в Вооруженных силах Украины. Как сообщает пресс-служба прокуратуры Днепропетровской области: по данному факту открыто уголовное производство; заборонити поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права Публічного акціонерного товариства “АрселорМіттал Кривий Ріг” шляхом зобов`язання власника веб-сайту „Інформаційне агентство „Кривбас он-лайн, новини Кривого Рогу” ОСОБА_1 видалити з веб-сайту http://krnews.ua інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зобов`язати власника веб-сайту „Інформаційне агентство „Кривбас он-лайн, новини Кривого Рогу” http://krnews.ua ОСОБА_1 та ТОВ “Інформаційне агентство “Кривбасон-лайн”, спростувати недостовірну інформацію, що була розміщена 15 жовтня 2016 року на веб-сайті http://krnews.ua; солідарно стягнути з власника веб-сайту „Інформаційне агентство „Кривбас он-лайн, новини Кривого Рогу”http://krnews.ua ОСОБА_1 та ТОВ “Інформаційне агентство “Кривбасон-лайн” на користь Публічного акціонерного товариства “АрселорМіттал Кривий Ріг”, заподіяну внаслідок приниження ділової репутації моральну шкоду в розмірі 20000,00 (двадцять тисяч) грн.; стягнути з відповідача суму сплаченого позивачем судового збору.

Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що поширена інформація є оціночним судженням відповідача. 

Проте погодитися з таким висновком суду колегія суддів не може. 

Відповідно до положень ст. 32 Конституції України кожен має право вимагати в судовому порядку спростування недостовірної інформації, що порочить честь і гідність його та членів його сім`ї.
Тож право на захист честі, гідності і ділової репутації – один з основних способів захисту Конституційних прав людини на недоторканність особистого життя. Кожен має право захищати честь, гідність і ділову репутацію в суді, крім того Конституція України передбачає судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе або членів своєї сім`ї. 
Статтею 55 Конституції України закріплено право захисту своїх прав і свобод від порушень та протиправних посягань.
Також відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших осіб. 
У статті 12 Загальної декларації прав людини 1948 року та пунктом 1 статті 17 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права 1966 року, встановлено, що ніхто не повинен зазнавати незаконних і безпідставних посягань на його честь і репутацію.
Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" від 27.02.2009 року, визначено, що праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь та ділову репутацію.
Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація (ст. 201 ЦК України).
Згідно зі ст. 94, 277 ЦК України, частиною четвертою ст. 32 Конституції України кожному гарантується право на захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації особою, яка поширила таку інформацію.
Відповідно до ст. 34 Конституції України кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб – на свій вибір.
Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України, є частиною національного законодавства, передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Ця стаття не перешкоджає державам вимагати ліцензування діяльності радіомовних, телевізійних або кінематографічних підприємств. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.
Під поширенням інформації слід розуміти опублікування її у пресі, передавання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення у мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку.
Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).
За частиною першою статті 94 ЦК України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати. Особисті немайнові права юридичної особи захищаються відповідно до Глави 3 цього Кодексу.
За змістом частини першої статті 201 ЦК України ділова репутація належить до особистого немайнового блага, яке охороняється цивільним законодавством, а частина друга статті 34 Господарського кодексу України вказує на те, що поширення у будь-якій формі неправдивих, неточних або неповних відомостей, пов`язаних з особою чи діяльністю суб`єкта господарювання, які завдали або могли завдати шкоди діловій репутації суб`єкта господарювання, є дискредитацією суб`єкта господарювання.
Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації (частина третя статті 277 ЦК України).
Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності, честі чи ділової репутації, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.
Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.
За приписами ст. 30 Закону України «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду.

Вирішуючи спір по суті позовних вимог, суд першої інстанції, положень закону та роз`яснень не врахував та не звернув належної уваги на необхідність розрізняти фактичні твердження та оціночні судження, а також те, що наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень – неможливо, у зв`язку із чим дійшов помилкового висновку щодо відмови в задоволенні позову.
Крім того, слід зауважити, що журналістська свобода та громадська діяльність також включають можливість перебільшень або навіть провокацій. Повідомлення новин, засноване на інтерв`ю або відтворенні висловлювань інших осіб, відредагованих чи ні, становить один з найбільш важливих засобів, за допомогою яких преса може відігравати свою важливу роль «сторожового пса суспільства» (рішення ЄСПЛ у справі «The Observer and The Guardian v. the United Kingdom», від 26 листопада 1991 року). У таких справах слід розрізняти ситуації, коли такі висловлювання належали журналісту, і коли були цитатою висловлювання іншої особи, оскільки покарання журналіста за участь у розповсюдженні висловлювань інших осіб буде суттєво заважати пресі сприяти обговоренню питань суспільного значення та не повинно розглядатись, якщо для іншого немає винятково вагомих причин (рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-Центр» проти України» заява № 16695/04 від 15 липня 2010 року, остаточне 15 жовтня 2010 року).
Свобода дотримуватися своїх поглядів є основною передумовою інших свобод, гарантованих статтею 10 Конвенції з прав людини, і вона користується майже абсолютним захистом у тому сенсі, що можливі обмеження, закладені в пункті 2 цієї статті. Крім того, поряд з інформацією чи даними, що підлягають перевірці, стаття 10 захищає і погляди, критичні зауваження або припущення, правдивість яких не може бути піддана перевірці на правдивість. Оціночні судження також користуються захистом - це передумова плюралізму поглядів.
Європейський суд з прав людини 02 червня 2016 року (остаточне 17 жовтня 2016 року) ухвалив рішення у справі № 61561/08 «Інститут економічних реформ проти України», де розглядаючи питання забезпечення балансу між свободою вираження поглядів та захистом репутації особи, зазначив, що відповідно до пункту 2 статті 10 Конвенції, існує мало можливостей для обмеження політичних висловлювань чи дебатів з питань, що становлять суспільний інтерес, при цьому високий рівень захисту свободи вираження поглядів буде надаватися у випадках, коли висловлювання стосуються питання, що становить суспільний інтерес.
У цьому рішенні суд проводить відмінність між твердженнями про факти і оціночними судженнями. Існування фактів можна довести, тоді як правдивість оціночних суджень не підлягає доведенню. Оціночне судження не може бути доведене, це порушує саму свободу думки, яка є основною частиною права, гарантованого статті 10 Конвенції.
Для того, щоб розрізняти фактичне твердження і оціночне судження, необхідно брати до уваги обставини справи і загальний тон зауважень, оскільки твердження про питання, що становлять суспільний інтерес, є оціночними судженнями, а фактичне твердження - констатація фактів.
Згідно роз`яснень, які викладені у пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи", зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд першої інстанції не звернув увагу на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 березня 2017 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до ОСОБА_2 про захист ділової репутації, визнання інформації недостовірною, такою, що не відповідає дійсності та її спростування, стягнення моральної шкоди (том 2 а.с.21-24). В зазначеному рішенні встановлено, що відповідно до наказів (розпоряджень) ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» про припинення трудових договорів між товариством та працівниками останнього, складених та підписаних в період з 18.03.2015 року по 22.05.2015 року, звільнено 21 працівника ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» за п. 3 ч. 1 ст. 36 Кодексу законів про працю України.
Згідно пункту 3 частини 1 статті 36 Кодексу законів про працю України – підставами припинення трудового договору є призов або вступ працівника на військову службу, направлення на альтернативну (невійськову) службу, який діяв на момент звільнення вказаних працівників ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», а саме, в період з 18.03.2015 року по 22.05.2015 року, законодавцем передбачалось звільнення за таких підстав.
11.06.2015 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо питань соціального захисту громадян України, які проходять військову службу під час особливого періоду» від 14.05.2015 р. № 433-VIII. Законом врегульовано питання щодо збереження за мобілізованими працівниками місця роботи і компенсації середнього заробітку. Підставами припинення трудового договору, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 36 КЗпП є, зокрема, призов або вступ працівника або власника - фізичної особи (підприємця-роботодавця) на військову службу, направлення на альтернативну (невійськову) службу, крім випадків, коли за працівником зберігаються місце роботи, посада відповідно до частин третьої та четвертої ст. 119 цього Кодексу, які також зазнали змін.
Відповідно до зміненої редакції ч. 3 ст. 119 КЗпП - за працівниками, призваними на строкову військову службу, військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період (раніше — призваними на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період) або прийнятими на військову службу за контрактом у разі виникнення кризової ситуації, що загрожує національній безпеці, оголошення рішення про проведення мобілізації та (або) введення воєнного стану на строк до закінчення особливого періоду або до дня фактичної демобілізації (раніше — але не більше одного року), зберігаються місце роботи, посада і компенсується із бюджету середній заробіток на підприємстві, в установі, організації, в яких вони працювали на час призову, незалежно від підпорядкування та форми власності. Виплата таких компенсацій із бюджету в межах середнього заробітку проводиться за рахунок коштів Державного бюджету України в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до зміненої редакції ч. 4 ст. 119 КЗпП - за працівниками, які були призвані під час мобілізації, на особливий період та які підлягають звільненню з військової служби у зв`язку з оголошенням демобілізації, але продовжують військову службу у зв`язку з прийняттям на військову службу за контрактом, але не більше ніж на строк укладеного контракту (раніше — більше ніж на один рік), зберігаються місце роботи, посада і компенсується із бюджету середній заробіток на підприємстві, в установі, організації, в яких вони працювали на час призову, незалежно від підпорядкування та форми власності (раніше — лише за рахунок підприємства). Виплата таких компенсацій із бюджету в межах середнього заробітку проводиться за рахунок коштів Державного бюджету України в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Таким чином, на момент звільнення працівників ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», а саме, в період з 18.03.2015 року по 22.05.2015 року, правильно застосовано підставу звільнення за п. 3 ч. 1 ст. 36 Кодексу законів про працю України.
Отримання статусу учасника антитерористичної операції (АТО) проводиться згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 413 «Порядок надання статусу учасника бойових дій особам, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення».
Однак, на момент звільнення вказаних працівників товариства, останні не проходили службу в Збройних силах України та не брали безпосередню участь в антитерористичній операції, а лише були призвані на строкову військову службу і зараховані до відповідних командних пунктів.
Вказаним рішення, визнано такою, що не відповідає дійсності та принижує ділову репутацію Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», інформацію, поширену 17 жовтня 2016 року на веб-сайті – https://kri.com.ua за посиланням https://kri.com.ua/14574-arselormittal-krivojj-rog-nezakonno-uvolnjaet.htmlutm_source=feedburner&utm_medium=feed&utm_campaign=Feed%3A+kri+%28Kkrivoy+Rog+Inform%29, а саме: «АрселорМиттал Кривой Рог» незаконно увольняєт бойцов АТО. В Кривом Роге 21 работника предприятия «АрселорМиттал Кривой Рог» незаконно уволили, пока они проходили военную службу в Вооруженных силах Украины. Как сообщает пресс-служба прокуратуры Днепропетровской области, по данному факту открыто уголовное производство». 
Вказане вище рішення не оскаржувалось сторонами та є таким, що набрало законної сили.
Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. 
З урахуванням вказаного, колегія суддів вважає, що факт поширення відповідачем недостовірної інформації підтверджується наданими позивачем доказами, які містяться в матеріалах справи.
Відповідачем не доведено в судовому порядку, що поширена ним інформація є достовірною, як того передбачає законодавство.
Поширена відповідачем інформація про позивача є неправомірною дією, яка спричинила негативні наслідки для позивача, тому така інформація не може вважатися оціночними судженнями на підставі ст. 30 Закону України "Про інформацію", оскільки такі фактичні твердження відповідача можливо перевірити на предмет їх відповідності дійсності, здійснивши відповідну перевірку істинності фактів.
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про те, що оприлюднена відповідачем інформація не відповідає дійсності, тобто, є недостовірною та непідтвердженою, а також створює у широкого кола осіб викривлене уявлення про діяльність позивача, сприймається як звинувачення останнього.
За загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документа, зобов`язання власника сайту видалити розміщену на сайті недостовірну інформацію, тощо).
Спростування поширеної недостовірної та непідтвердженої інформації повинно здійснюватися незалежно від вини особи, яка її поширила.
Крім того, згідно з роз`яснень, викладених у пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (не майнової) шкоди» обов`язковому з`ясуванню при вирішенні справ про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діяннями її заподіювача та вина останнього в її заподіянні.
Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору».
Так, звертаючись до суду позивач, крім спростування інформації, просив відшкодувати моральну шкоду, яку він оцінив у 20 000 грн., яка на думку колегії суддів підлягає стягненню з відповідача.
При цьому, колегія суддів враховує характер вчинку, погіршення здібностей потерпілого здійснювати господарську діяльність або позбавлення його можливості її реалізовувати, а також інші обставини, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховано вимоги розумності і справедливості (частина третя статті 23 ЦК України).

На підставі наведеного вище, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі. 

У відповідності до вимог ч.ч.1,2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню на користь позивача слід стягнути судові витрати по оплаті судового збору за подачу позовної заяви та апеляційної скарги у розмірі 13780 грн.

Керуючись ст. ст. 259, 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» – задовольнити.

Рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 червня 2021 року — скасувати.
Позов Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до  ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Інформаційне агентство «Кривбас он-лайн», третя особа Дніпропетровська обласна прокуратура про захист ділової репутації, визнання інформації не достовірною, такою що не відповідає дійсності та її спростування, стягнення моральної шкоди  — задовольнити.
Визнати такою, що не відповідає дійсності та принижує ділову репутацію Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», інформацію, поширену 15 жовтня 2016 року на веб-сайті –http://krnews.ua за посиланням http://krnews.ua/content/view/53882/50/ , а саме: “В Кривом Роге бойцов АТО незаконно уволили с АМКР”. В Кривом Роге 21 работника предприятия “АрселорМиттал Кривой Рог” незаконно уволили, пока они проходили военную службу в Вооруженных силах Украины. Как сообщает пресс-служба прокуратуры Днепропетровской области: по данному факту открыто уголовное производство».
Заборонити поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права Публічного акціонерного товариства “АрселорМіттал Кривий Ріг” шляхом зобов`язання власника веб-сайту „Інформаційне агентство „Кривбас он-лайн, новини ОСОБА_3 ” ОСОБА_1 видалити з веб-сайту http://krnews.ua інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме інформаційну статтю за адресою в мережі інтернет http://krnews.ua/content/view/53882/50/ “В Кривом Роге бойцов АТО незаконно уволили с АМКР”. В Кривом Роге 21 работника предприятия “АрселорМиттал Кривой Рог” незаконно уволили, пока они проходили военную службу в Вооруженных силах Украины. Как сообщает пресс-служба прокуратуры Днепропетровской области: по данному факту открыто уголовное производство».
Зобов`язати власника веб-сайту „Інформаційне агентство „Кривбас он-лайн, новини ОСОБА_3 ”http://krnews.ua ОСОБА_1 та товариство з обмеженою відповідальністю “Інформаційне агентство “Кривбасон-лайн”, спростувати недостовірну інформацію, що була розміщена 15 жовтня 2016 року на веб-сайті http://krnews.ua за посиланням http://krnews.ua/content/view/53882/50/ , а саме: “В Кривом Роге бойцов АТО незаконно уволили с АМКР”. В Кривом Роге 21 работника предприятия “АрселорМиттал Кривой Рог” незаконно уволили, пока они проходили военную службу в Вооруженных силах Украины. Как сообщает пресс-служба прокуратуры Днепропетровской области: по данному факту открыто уголовное производство»., таким способом, яким було поширено недостовірну інформацію, тобто шляхом розміщення (оприлюднення) на веб-сайті Інформаційне агентство „Кривбас он-лайн, новини Кривого Рогу”http://krnews.ua протягом трьох днів після набрання рішенням суду в цій справі законної сили, під заголовком “Спростування” тексту наступного змісту: “ 15 жовтня 2016 року на сайті „Інформаційне агентство „Кривбас он-лайн, новини Кривого Рогу” було опубліковано статтю з інформацією: “В Кривом Роге бойцов АТО незаконно уволили с АМКР. В Кривом Роге 21 работника предприятия “АрселорМиттал Кривой Рог” незаконно уволили, пока они проходили военную службу в Вооруженных силах Украины. Как сообщает пресс-служба прокуратуры Днепропетровской области: по данному факту открыто уголовное производство”. Однак, редакцією інтернет сайту „Інформаційне агентство „Кривбас он-лайн, новини Кривого Рогу” зроблено помилкові висновки щодо незаконності звільнення працівників ПАТ “АрселорМіттал Кривий Ріг” та відношення їх до категорії учасників АТО, відтак, вказана інформація є недостовірною. Нам залишається лише вибачитись перед ПАТ “АрселорМіттал Кривий Ріг” нашою публікацією і пообіцяти підприємству, а так само нашим користувачам, більш ретельно ставитись до перевірки інформації при підготовці статей публікації”. 
Солідарно стягнути з власника веб-сайту „Інформаційне агентство „Кривбас он-лайн, новини ОСОБА_4 та товариства з обмеженою відповідальністю “Інформаційне агентство “Кривбасон-лайн” на користь Публічного акціонерного товариства “АрселорМіттал Кривий Ріг”, заподіяну внаслідок приниження ділової репутації моральну шкоду в розмірі 20 000 грн.
Стягнути з власника веб-сайту „Інформаційне агентство „Кривбас он-лайн, новини Кривого Рогу”http://krnews.ua ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства “АрселорМіттал Кривий Ріг” судовий збір в розмірі 6890 грн. 
Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю “Інформаційне агентство “Кривбасон-лайн” на користь Публічного акціонерного товариства “АрселорМіттал Кривий Ріг” судовий збір в розмірі 6890 грн. 

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів в передбаченому законом порядку.

Судді: