П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  120/6653/21-а                                         Головуючий у І інстанції:  Крапівницька Н. Л.  
Суддя-доповідач:  Кузьмишин В.М. 
25 липня 2022 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Кузьмишина В.М. 
суддів:  Сапальової Т.В.  Сушка О.О. 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2021 року у справі за адміністративним позовом Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави до Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області про визнання бездіяльність протиправною та зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
Описова частина.

          Короткий зміст позовних вимог.

          В червні 2021 року Гайсинська окружна прокуратура Вінницької області в інтересах держави звернулась до Вінницького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області, в якому просила: визнати протиправною бездіяльність та зобов`язати Тростянецьку селищну раду Гайсинського району Вінницької області розглянути питання щодо звільнення від плати за харчування у дошкільних навчальних закладах освіти дітей - інвалідів та батьків або осіб, які їх замінюють, у сім`ях яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму (гарантованого мінімуму), який щороку встановлюється законом про Державний бюджет України, які навчаються у закладах дошкільної освіти та закладах загальної середньої освіти Тростянецької об`єднаної селищної територіальної громади; визнати протиправним та скасувати п. 1 рішення 2 позачергової сесії 8 скликання Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області №29 від 11.12.2020 «Про розмір батьківської плати за харчування дітей в закладах загальної середньої освіти та дошкільних навчальних закладах на 2021 рік» у частині визначення категорії батьків - «які зареєстровані на території населених пунктів Тростянецької селищної об`єднаної територіальної громади».
          
          Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції.

          Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 28.10.2021 позовні вимоги задоволено частково.
          Визнано протиправною бездіяльність Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області щодо не вирішення питання про звільнення від плати за харчування у дошкільних навчальних закладах освіти дітей - інвалідів та батьків або осіб, які їх замінюють, у сім`ях яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму (гарантованого мінімуму), який щороку встановлюється законом про Державний бюджет України, які навчаються у закладах дошкільної освіти та закладах загальної середньої освіти Тростянецької об`єднаної селищної територіальної громади.
          Зобов`язано Тростянецьку селищну раду Гайсинського району Вінницької області розглянути питання щодо звільнення від плати за харчування у дошкільних навчальних закладах освіти дітей - інвалідів та батьків або осіб, які їх замінюють, у сім`ях яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму (гарантованого мінімуму), який щороку встановлюється законом про Державний бюджет України, які навчаються у закладах дошкільної освіти та закладах загальної середньої освіти Тростянецької об`єднаної селищної територіальної громади.

          Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

          Не погодившись із судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
          Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не повністю з`ясовані обставини, що мають значення для справи, а рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права.

          Відзив/заперечення на апеляційну скаргу.

          Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому заперечує доводи апеляційної скарги в частині задоволення позовних вимог, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою позовну заяву залишити без розгляду.
   
          Рух справи у суді апеляційної інстанції.

          Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17 січня 2022 року відкрито апеляційне провадження у вищевказаній справі.
          Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17 січня 2022 року справу призначено до судового розгляду в порядку письмового провадження.

          Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції.

          Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 2 позачерговою сесією 8 скликання Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області прийнято рішення №29 від 11.12.2020 «Про розмір батьківської плати за харчування дітей в закладах загальної середньої освіти та дошкільних навчальних закладах на 2021 рік».
          Згідно пункту 1 даного рішення встановлено у 2021 році плату за харчування однієї дитини в день у закладах загальної середньої освіти до 17 грн. на одну особу, у закладах дошкільної освіти - до 28 батьків, які зареєстровані на території населених пунктів Тростянецької селищної об`єднаної територіальної громади, за харчування дітей у закладах дошкільної освіти у розмірі 60 відсотків фактичної вартості харчування.
          Відповідно до пункту 2 встановлено пільгові умови оплати харчування дітей у закладах загальної середньої освіти, закладах дошкільної освіти для багатодітних, малозабезпечених сімей та інших категорій, які потребують соціальної підтримки, за рахунок коштів місцевого бюджету.
          Зокрема, згідно пункту 2.1 вказаного рішення зменшено розмір батьківської плати на 50 відсотків за харчування дітей сім`ям, які мають троє і більше дітей віком до 18 років (до 23 років, які навчаються) і зареєстровані або проживають на території Тростянецької селищної об`єднаної територіальної громади.
          Згідно пункту 2.2 звільнено батьків або осіб, які їх замінюють, від сплати за харчування дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування; дітей з особливими освітніми потребами, які навчаються у спеціальних та інклюзивних класах (групах); дітей із сімей, які отримують допомогу відповідно до Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям»; дітей ветеранів війни, учасників бойових дій, дітей учасників антитерористичної операції та операції об`єднаних сил (які мають відповідні підтверджуючі документи); дітей загиблих захисників України; дітей, які перебувають на обліку як внутрішньо переміщені особи.
          Також пунктом 2.3 звільнено від плати за харчування дітей із числа сімей, які знаходяться в складних життєвих обставинах за рішенням виконавчого комітету.
          З метою вивчення стану додержання законності у сфері охорони прав дітей на повноцінне, якісне та безпечне харчування перший заступник керівника Гайсинської окружної прокуратури звернувся до голови Тростянецької селищної територіальної громади з листом від 27.05.2021 за №02.51/290 - вих., в якому просив надати інформацію: скільки дітей-інвалідів відвідують заклади дошкільної та загальної середньої освіти на території Тростянецької селищної територіальної громади Гайсинського району Вінницької області (вказати кількість дітей окремо по закладах дошкільної освіта та загальної середньої освіти); чи звільнені від плати за харчування батьки дітей-інвалідів, які відвідують заклади дошкільної освіти на території Тростянецької селищної територіальної громади Гайсинського району Вінницької області (за наявності надати належним чином завірені копії рішень селищної ради); чи звільнені від плати за харчування батьки або особи, які їх заміняють, у сім`ях, у яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму, який щороку встановлюється законом про Державний бюджет України для визначення права на звільнення від плати за харчування дитини у державних і комунальних закладах дошкільної освіти (за наявності надати належним чином завірені копії рішень селищної ради).
          Листом від 31.05.2021 за №02-15/1641 Тростянецька селищна рада надає наступну інформацію: заклади загальної середньої освіти Тростянецької селищної територіальної громади Гайсинського району Вінницької області відвідують 2 дітей з інвалідністю (Оляницький заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Тростянецької селищної ради), заклади дошкільної освіти - 2 дітей з інвалідністю (Летківський комунальний заклад дошкільної освіти (ясла-садок) загального розвитку «Пролісок»); батьки дітей з інвалідністю, які відвідують заклади дошкільної освіти на території Тростянецької селищної територіальної громади Гайсинського району Вінницької області, звільнені від плати за харчування на підставі ст. 35 Закону України «Про дошкільну освіту» та постанови Кабінету Міністрів України «Про невідкладні питання діяльності дошкільних та інтернатних навчальних закладів» від 26 серпня 2002 року № 1243; батьки або особи, які їх заміняють у сім`ях, у яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму, який щороку встановлюється законом про Державний бюджет України для визначення права на звільнення від плати за харчування дитини у державних і комунальних закладах дошкільної освіти, звільнені від плати за харчування на підставі ст. 35 Закону України «Про дошкільну освіту».
          Одночасно, проінформовано, що пільгові умови оплати харчування дітей у закладах загальної середньої та дошкільної освіти громади для багатодітних та малозабезпечений сімей та інших категорій, які потребують соціальної підтримки, встановлені наступними рішеннями: рішенням 2 позачергової сесії Тростянецької селищної ради 8 скликання від 11 грудня 2020 року №29 «Про розмір батьківської плати за харчування дітей в закладах загальної середньої освіти та дошкільних навчальних закладах на 2021 рік"; рішенням       виконавчого комітету Тростянецької селищної ради від 23.02.2021 №40 «Про забезпечення безкоштовним харчуванням дітей в дошкільних навчальних закладах"; рішенням виконавчого комітету Тростянецької селищної ради від 23.02.2021 №441 «Про забезпечення безкоштовним харчуванням учнів школи".
          Позивач вважає протиправною бездіяльність відповідача та наявність правових підстав зобов`язати його розглянути питання щодо звільнення від плати за харчування у дошкільних навчальних закладах освіти дітей - інвалідів та батьків або осіб, які їх замінюють, у сім`ях яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму (гарантованого мінімуму), який щороку встановлюється законом про Державний бюджет України, які навчаються у закладах дошкільної освіти та закладах загальної середньої освіти Тростянецької об`єднаної селищної територіальної громади.

Мотивувальна частина.
          
          Згідно з пунктом 3 ч. 1ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
          Як передбачено частинами третьою - четвертою статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
          Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.
          Відповідно до ч. 3ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10. 2014 № 1697-VII(даліЗакон від 14.10. 2014 № 1697-VII) прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
          Аналіз частин третьої, четвертої статті 53 КАС України у взаємозв`язку з частиною третьою статті 23 Закону від 14.10.2014 № 1697-VIIдає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі в адміністративних судах стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування у позовній заяві підстав для звернення до суду, а саме нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу. При цьому, відсутність у позовній заяві належного обґрунтування прокурором підстав для звернення до суду вказує на її невідповідність вимогам ч. 7ст. 160 КАС України.
          Щодо змісту такого обґрунтування, то слід звернути увагу, що згідно з ч. 3ст. 23 Закону від 14.10.2014 № 1697-VIIпрокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.
          Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
          У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
          "Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноваженьвін усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
          "Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
          "Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
          Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти які здійснюють повноваження у відповідній сфері, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.
          Підсумовуючи наведене, суд зазначає, що чинним процесуальним законом (ст.53, ч. 7 ст.160 КАС України) до позовної заяви прокурора встановлені окрім загальних, ще й спеціальні вимоги. Такі вимоги стосуються обґрунтування передбачених ст.23 Закону від 14.10.2014 № 1697-VII підстав для представництва інтересів держави у суді.
          Відповідно до ч.4 ст.23 Закону №1697-VII, прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
          Звертаючись до суду в інтересах держави, прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, та підстави для звернення прокурора до суду, а суд зобов`язаний їх перевірити.
          Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.
          Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 11.12.2019 по справі № 805/4074/17-а, від 27.02.2020 по справі № 240/2400/19, від 19.08.2021 по справі № 807/2245/16.
          Із тексту позовної заяви встановлено, що предметом позову у цій справі є вимоги: визнати протиправною бездіяльність та зобов`язати Тростянецьку селищну раду Гайсинського району Вінницької області розглянути питання щодо звільнення від плати за харчування у дошкільних навчальних закладах освіти дітей - інвалідів та батьків або осіб, які їх замінюють, у сім`ях яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму (гарантованого мінімуму), який щороку встановлюється законом про Державний бюджет України, які навчаються у закладах дошкільної освіти та закладах загальної середньої освіти Тростянецької об`єднаної селищної територіальної громади; визнати протиправним та скасувати п. 1 рішення 2 позачергової сесії 8 скликання Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області №29 від 11.12.2020 «Про розмір батьківської плати за харчування дітей в закладах загальної середньої освіти та дошкільних навчальних закладах на 2021 рік» у частині визначення категорії батьків - «які зареєстровані на території населених пунктів Тростянецької селищної об`єднаної територіальної громади».
          З метою обґрунтування підстав для представництва інтересів держави у суді і звернення до суду із позовом у цій справі прокурор зіслався на те, звернення спрямоване на задоволення суспільної потреби у встановленні законності при вирішенні суспільно значимого питання гарантування соціального захисту, здобуття дошкільної освіти усіма громадянами та доступність до дошкільної освіти. 
          Однак, суд відхиляє наведені аргументи прокурора як встановлену законом підставу для представництва інтересів держави із таких мотивів.
          Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).
          Водночас існує категорія справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".
          ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо Суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.
          Відповідно до ч.3 ст.23 Закону від 14.10.2014 №1697-VII, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
          Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави" та якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.
          У позовній заяві прокурор посилається на порушення у спірних правовідносинах положень Закону України "Про охорону дитинства", ЗУ "Про дошкільну освіту" щодо пільгового забезпечення дітей харчуванням.
          Суд зазначає, що відповідно до ч. 5 ст. 35 Закону Україну "Про дошкільну освіту" від 11.07.2001 №2628-III батьки або особи, які їх замінюють, вносять плату за харчування дітей у державному та комунальному закладі дошкільної освіти у розмірах, визначених органами місцевого самоврядування або відповідними органами управління. Пільгові умови оплати харчування дітей у закладах дошкільної освіти для багатодітних та малозабезпечених сімей та інших категорій, які потребують соціальної підтримки, надаються за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету.
          Від плати за харчування дитини звільняються батьки або особи, які їх замінюють, у сім`ях, у яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму (гарантованого мінімуму), який щороку встановлюється законом про Державний бюджет України для визначення права на звільнення від плати за харчування дитини у державних і комунальних закладах дошкільної освіти. За харчування дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, плата не справляється.
          Частиною 1 ст. 36 Закону Україну "Про дошкільну освіту" від 11.07.2001 №2628-III передбачено, що батьки або особи, які їх замінюють, мають право, зокрема захищати законні інтереси своїх дітей у відповідних державних органах і суді.
          Однак, у спірних правовідносинах мова йде про захист прав конкретних осіб, а саме дітей, які проживають на території територіальної громади, а не про інтерес держави, як потребу у здійсненні загальнодержавних дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.
          В адміністративному позові не доведено необхідності звернення прокурора в інтересах держави, оскільки в межах цих спірних правовідносин, правом на звернення до суду для захисту прав дітей наділені батьки (чи особи, які їх замінюють).
          Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 04.02.2019 у справі № 812/464/18, від 09.12.2019 у справі № 821/921/17, в ухвалі Верховного Суду від 21.08.2019 № 540/750/19.
          Отже, в цьому випадку, батьки таких дітей або особи, які їх замінюють наділені правом звернення до суду з метою захисту законних інтересів своїх дітей.
          Згідно ч.2 ст.23 Закону від 14.10.2014 №1697-VII, лише у разі коли законні представники не здійснюють або неналежним чином здійснюють захист прав дітей, повноваження на звернення до суду виникають у прокурора. Однак, наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
          В обґрунтування підстав представництва інтересів Держави прокурор посилається на незаконність дій відповідача та прийнятого ним рішення. В той же час такі мотиви можуть бути підставою для задоволення позову, за умови подачі його належним позивачем та розгляду справи по суті позовних вимог, однак не може бути обґрунтуванням підстав представництва.          
          Крім того, із змісту позовної заяви вбачається, що предметом оскарження є рішення сільської ради про затвердження розміру батьківської плати за харчування дітей в закладах загальної середньої освіти та дошкільних навчальних закладах на 2021 році, яке безпосередньо стосується прав дітей та їх батьків.
          Водночас прокурором належним чином не обґрунтовано, в чому саме полягає порушення законних інтересів держави чи загроза такого порушення, а незаконність рішення та його невідповідність політиці держави, на що посилається прокурор, не створює підстав для такого представництва, а пов`язана із здійсненням заходів контролю за дотриманням законів у сфері соціального захисту, адже із урахуванням усталеної практики Верховного Суду, захист дітей у такому випадку повинні здійснювати їх законні представники, а не органи прокуратури.
          Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 09.12.2019 у справі № 821/921/17.
          Враховуючи викладене, з урахуванням завдань та функцій прокуратури у правовій державі та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено та окремо від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.
          Відповідна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 24 вересня 2019 року у справі №320/903/19.
          Таким чином, колегія суддів вважає, що прокурор не дотримався порядку звернення до суду відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру", а отже не довів та не обґрунтував підстав для представництва, що виключає наявність підстав для його представництва інтересів держави у суді.
          Відсутність же підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави, у розумінні п.7 ч.4 ст.169 КАС України має наслідком повернення позовної заяви позивачеві.
          Однак такі процесуальні дії суд може вчиняти лише на стадії відкриття провадження.
          Якщо відповідні обставини виявлено на стадії судового розгляду або після ухвалення судового рішення, то процесуальним наслідком відсутності підстав для здійснення представництва інтересів держави є залишення позовної заяви без розгляду (п.1 ч.1 ст.240 КАС України).
          Аналогічного висновку щодо процесуальної можливості залишення позовної заяви без розгляду в справах, провадження у яких відкрито за відсутності підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави, дійшов Верховний Суд у постановах від 07.12.2020 (справа №0640/4293/19), від 08.12.2020 (справа №240/3433/19), від 17.02.2021 (справа №240/400/19), від 11.03.2021 (справа №240/3382/19), від 16.06.2021 (справа №240/4936/18).
          
          Висновок за результатами розгляду апеляційної скарги.                                                             

          Суд першої інстанції перевіряючи підстави представництва прокурором інтересів держави помилково дійшов висновку про наявність таких підстав, допустив прокурора до представництва та розглянув справу по суті.
          У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
          Згідно зі ч.1 ст.319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.
          З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови про скасування рішення та залишення позовної заяви без розгляду.
          Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 319, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави задовольнити частково.
Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2021 року у справі скасувати, та прийняти постанову, якою адміністративний позов Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави до Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області про визнання бездіяльність протиправною та зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.
          
Головуючий	 	 	Кузьмишин В.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Сапальова Т.В.    Сушко О.О.