ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2022 року 
м. Київ
справа № 240/9592/19
адміністративне провадження № К/9901/29720/20, №К/9901/29741/20, №К/9901/29756/20, №К/9901/29998/20, №К/9901/30626/20, №К/9901/30970/20, №К/9901/32753/20, №К/9901/33818/20, №К/9901/32045/20, №К/9901/31923/20   

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Дашутіна І.В.,
суддів: Шишова О.О.,  Яковенка М.М., 

розглянув у порядку письмового провадження касаційні скарги Головного управління ДПС у Львівській області, Головного управління ДПС у Харківській області, Головного управління ДПС у Волинській області, Головного управління ДПС у Запорізькій області, Головного управління ДПС у Закарпатській області, Головного управління ДПС у Київській області, Головного управління ДПС у Житомирській області, Головного управління ДПС у Рівненській області, Офісу великих платників податків ДПС, Головного управління ДПС у Черкаській області та Головного управління ДПС в Івано-Франківській області, Головного управління ДПС в Кіровоградській області, Головного управління ДПС у Сумській області, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області та Головного управління ДПС у Вінницькій області, які приєднались до касаційних скарг на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 січня 2020 року у складі судді Шуляк Л.А. та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08 жовтня 2020 року у складі колегії суддів: Мацького Є.М., Сушка О.О., Залімського І.Г. у справі № 240/9592/19 за позовом Приватного підприємства "Укрпалетсистем" до Офісу великих платників податків ДФС, Головного управління ДПС у Харківській області, Головного управління ДПС у Закарпатській області, Головного управління ДПС у Львівській області, Головного управління ДПС у Запорізькій області, Головного управління ДПС у Київській області, Головного управління ДПС у Житомирській області, Головного управління ДФС в Івано-Франківській області, Головного управління ДФС у Кіровоградській області, Головного управління ДПС у Волинській області, Головного управління ДФС у Черкаській області, Головного управління ДПС у Рівненській області, Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Головного управління ДФС у Вінницькій області, Головного управління ДПС у Сумській області, Головного управління ДФС в Одеській області про визнання дій протиправними, скасування податкових вимог, -
ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій:
Приватне підприємство "Укрпалетсистем" (далі - позивач, ПП "Укрпалетсистем") звернулось до суду з позовом, в якому просило визнати протиправними дії Офісу великих платників податків ДФС, Головного управління ДПС у Харківській області, Головного управління ДПС у Закарпатській області, Головного управління ДПС у Львівській області, Головного управління ДПС у Запорізькій області, Головного управління ДПС у Київській області, Головного управління ДПС у Житомирській області, Головного управління ДФС в Івано-Франківській області, Головного управління ДФС у Кіровоградській області, Головного управління ДПС у Волинській області, Головного управління ДФС у Черкаській області, Головного управління ДПС у Рівненській області, Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Головного управління ДФС у Вінницькій області, Головного управління ДПС у Сумській області, Головного управління ДФС в Одеській області по внесенню на підставі постанови Верховного Суду від 04.12.2018 по справі №806/2015/16 до інтегрованої картки платника податків позивача суми податкового боргу з акцизного податку (включаючи штраф) в розмірі 41 717 479,96 грн та пені в розмірі 26 539 124,56 грн та визнати протиправними й скасувати податкові вимоги:
- ГУ ДФС у Харківській області №40149-53 від 06.06.2019;
- Офісу великих платників податків ДФС №142-17 від 14.06.2019;
- ГУ ДФС у Київській області №110770-56 від 06.06.2019, №110771-56 від 06.06.2019, №1161119-56 від 21.06.2019, №239325-51 від 11.06.2019, №302346-57 від 20.06.2019, №96678-52 від 11.06.2019, №172934-54 від 18.06.2019;
- ГУ ДФС у Житомирській області №31007-52 від 30.05.2019, №44338-52 від 12.06.2019, №44161-52 від 12.06.2019, №142654-50 від 05.06.2019, №215955-51 від 25.06.2019, №213815-51 від 06.06.2019;
- ГУ ДФС у Запорізькій області №64241-52 від 12.06.2019, №35542-55 від 10.06.2019, №129814-51 від 18.06.2019, №21118-50/829 від 20.06.2019, №27339-49 від 25.06.2019;
- ГУ ДФС у Івано-Франківської області №50859-50 від 06.06.2019;
- ГУ ДФС у Кіровоградської області №116293-53 від 06.06.2019; №111310-53 від 27.05.2019;
- ГУ ДФС у Волинської області №92082-54 від 27.05.2019, №35490-53 від 06.06.2019, №193408-52 від 27.05.2019;
- ГУ ДФС у Закарпатській області №108630-51 від 30.05.2019, №335918-56 від 06.06.2019; №149180-55 від 18.06.2019;
- ГУ ДФС у Львівській області №95921-58 від 27.05.2019, №200605-55 від 10.06.2019;
- ГУ ДФС у Черкаській області №160425-52 від 21.06.2019;
- ГУ ДФС у Рівненській області №156374-52 від 24.06.2019;
- ГУ ДФС у Дніпропетровській області №299399-55 від 04.07.2019;
- ГУ ДФС у Вінницькій області №277796-50 від 15.07.2019; №22 від 06.06.2019;
- ГУ ДФС у Сумській області №64727-53 від 11.07.2019;
- ГУ ДФС у Одеській області №88728-53 від 10.06.2019 (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 06.09.2019).
Задовольняючи позовні вимоги суди виходили з їх обгрунтованості та указали, що оскільки за результатами судового оскарження підтверджено частину донарахованих грошових зобов`язань, інша частина в ході судового розгляду добровільно сплачена позивачем, то грошові зобов`язання, визначені податковими повідомленнями-рішеннями, які вказані у підсистемі результатів контрольно-перевірочної роботи зменшились у порівнянні із сумою, визначеною рішенням суду та відображеною у підсистемі про результати судового оскарження, тоді як в силу пп.14.1.157 у податковому повідомленні-рішенні має бути вказана сума грошового зобов`язання, яку слід сплатити платнику податків. Відтак, після отримання рішення Верховного Суду контролюючий орган у силу п.п.5,7 Порядку №1204 мав скласти нові податкові повідомлення-рішення, які б містили зменшену суму грошового зобов`язання. За таких обставин, відображення в інтегрованій картці позивача суми податкового боргу з акцизного податку (включаючи штраф) в розмірі 41 717 479,96 грн та пені в розмірі 26 539 124,56 грн без прийняття нових податкових повідомлень-рішень на вказані суми є порушенням вимог Порядку №422 та Порядку №1204, а тому такі дії податкового органу є протиправними. При цьому, суди не погодились із доводами податкових органів про те, що дії контролюючого органу щодо внесення змін до інтегрованої картки платника є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків, які самі по собі не створюють для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків. Судами указано, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально - правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Зазначення в даному обліку податкового боргу без винесення нових податкових повідомлень-рішень, порушує права позивача, оскільки відображає суму боргу без належної підстави, створює наслідки для фінансового стану позивача. Як установлено судами із витягів інтегрованої картки позивача, оскаржувані податкові вимоги були винесені після внесення показників (наявність податкового боргу) із постанови Верховного Суду від 04.12.2018 у справі №806/2015/16. Ураховуючи, що наслідком відображення вищевказаних сум у інтегрованій картці платника податків (позивача) стало винесення податковими органами оспорюваних податкових вимог, тоді як судом першої інстанції зроблено висновок про порушення порядку такого відображення податкового боргу, зазначені вимоги також визнано судами попередніх інстанцій протиправними.
Судами попередніх інстанцій під час розгляду справи встановлено:
У період з 04 серпня 2016 року до 08 вересня 2016 року на підставі наказів Офісу великих платників податків ДФС України від 04 серпня 2016 року №530 та від 25 серпня 2016 року №633 та направлень на перевірку від 04 серпня 2016 року №468-469 посадовими особами Офісу великих платників податків ДФС України проведено документальну позапланову виїзну перевірку ПП "Укрпалетсистем" з питань правильності обчислення та сплати акцизного податку при реалізації пального за період з 01 січня 2015 року до 31 грудня 2015 року, про що складено акт перевірки від 15 вересня 2016 року №1391/28-10-14-05/32285225.
На підставі вказаного акта перевірки Офісом великих платників податків ДФС України прийнято податкові повідомлення-рішення форми "Р" від 07 жовтня 2016 року №№0004181405, 0004171405, 0004161405, 0004141405, 0004131405, 0004111405, 0004101405, 0004091405, 0004081405, 0004071405, 0004061405, 0004051405, 0004041405, 0004031405, 0004021405, 0004011405, 0004001405, 0003991405, 0003981405, 0003971405, 0003961405, 0003951405, 0003941405, 0003931405, 0003921405, 0003911405, 0003901405, 0003891405, 0003881405, 0003871405, 0003861405, 0003851405, 0003841405, 0003831405, 0003821405, 0003811405, 0003801405, 0003791405, 0003781405, 0003771405, 0003761405, 0003751405, 0003741405, 0003731405, 0003721405, 0003711405, 0003701405, 0003691405, 0003681405, 0003671405, якими збільшено суму грошового зобов`язання за платежем акцизний податок з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів на загальну суму 49 058 725 грн, з яких: основний платіж 39 246 982 грн та штрафні (фінансові) санкції на суму 9 811 743 грн.
Позивач не погодився з вищевказаними рішеннями контролюючого органу та оскаржив їх до Житомирського окружного адміністративного суду (справа № 806/2015/16).
Під час розгляду справи у суді першої інстанції позивачем 03.11.2016 було подано заяву про зменшення позовних вимог, у зв`язку з тим, що позивачем частково визнано нараховані грошові зобов`язання та самостійно їх погашено. Відповідно, з урахуванням заяви, позивач просив: визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 07 жовтня 2016 року, а саме:
-№004181405 в частині 583 753,00 грн основного платежу та 145 938,00 грн штрафних санкцій,
-№0004171405 в частині 1 120 864,00 грн основного платежу та 280 216,00 грн штрафних санкцій,
-№0004161405 в частині 706 296,00 грн основного платежу та 176 574,00 грн штрафних санкцій,
-№0004141405 в частині 712 776,00 грн основного платежу та 178 194,00 грн штрафних санкцій,
-№0004131405 в частині 586 953,00 грн основного платежу та 146 738,00 грн штрафних санкцій,
-№0004111405 в частині 79 671,00 грн основного платежу та 19 918,00 грн штрафних санкцій,
-№0004101405 в частині 572 417,00 грн основного платежу та 143 104,00 грн штрафних санкцій,
-№0004091405 в частині 1 246 132,00 грн основного платежу та 311 533,00 грн штрафних санкцій,
-№0004081405 в частині 709 620,00 грн основного платежу та 177 405,00 грн штрафних санкцій,
-№0004071405 в частині 387 163,00 грн основного платежу та 96 791,00 грн штрафних санкцій,
-№0004061405 в частині 1 087 529,00 грн основного платежу та 271 882,00 грн штрафних санкцій,
-№0004051405 в частині 177 528,00 грн основного платежу та 44 382,00 грн штрафних санкцій,
-№0004041405 в частині 354 542,00 грн основного платежу та 88 636,00 грн штрафних санкцій,
-№0004031405 в частині 69 233,00 грн основного платежу та 17 308,00 грн штрафних санкцій,
-№0004021405 в частині 1 089 379,00 грн основного платежу та 272 345,00 грн штрафних санкцій,
-№0004011405 в частині 297 731,00 грн основного платежу та 74 432,00 грн штрафних санкцій,
-№0004001405 в частині 483 956,00 грн основного платежу та 120 988,00 грн штрафних санкцій,
-№0003991405 в частині 22 057,00 грн основного платежу та 5 514,00 грн штрафних санкцій,
-№0003981405 в частині 874 095,00 грн основного платежу та 21 8524,00 грн штрафних санкцій,
-№0003971405 в частині 922 296,00 грн основного платежу та 230 574,00 грн штрафних санкцій,
-№0003961405 в частині 47 126,00 грн основного платежу та 11 781,00 грн штрафних санкцій,
-№0003951405 в частині 170 732,00 грн основного платежу та 42 683,00 грн штрафних санкцій,
-№0003941405 в частині 542 358,00 грн основного платежу та 135 589,00 грн штрафних санкцій,
-№0003931405 в частині 573 719,00 грн основного платежу та 143 430,00 грн штрафних санкцій,
-№0003921405 в частині 399 419,00 грн основного платежу та 99 854,00 грн штрафних санкцій,
-№0003911405 в частині 1 242 082,00 грн основного платежу та 31 0521,00 грн штрафних санкцій,
-№0003901405 в частині 393 094,00 грн основного платежу та 98 274,00 грн штрафних санкцій,
-№0003891405 в частині 157 769,00 грн основного платежу та 39 442,00 грн штрафних санкцій,
-№0003881405 в частині 265 081,00 грн основного платежу та 66 270,00 грн штрафних санкцій,
-№0003871405 в частині 1 850 639,00 грн основного платежу та 462 660,00 грн штрафних санкцій,
-№0003861405 в частині 1 455 300,00 грн основного платежу та 363 825,00 грн штрафних санкцій,
-№0003851405 в частині 591 750,00 грн основного платежу та 147 938,00 грн штрафних санкцій,
-№0003841405 в частині 1 158 298,00 грн основного платежу та 298 574,00 грн штрафних санкцій,
-№0003831405 в частині 765 464,00 грн основного платежу та 191 366,00 грн штрафних санкцій,
-№0003821405 в частині 298 573,00 грн основного платежу та 74 643,00 грн штрафних санкцій,
-№0003811405 в частині 3 057 083,00 грн основного платежу та 764 271,00 грн штрафних санкцій,
-№0003801405 в частині 4 108 468,00 грн основного платежу та 1 027 117,00 грн штрафних санкцій,
-№0003791405 в частині 1 134 657,00 грн основного платежу та 283 664,00 грн штрафних санкцій,
-№0003781405 в частині 42 431,00 грн основного платежу та 10 608,00 грн штрафних санкцій,
-№0003771405 в частині 331 349,00 грн основного платежу та 82 837,00 грн штрафних санкцій,
-№0003761405 в частині 536 823,00 грн основного платежу та 134 206,00 грн штрафних санкцій,
-№0003751405 в частині 1 019 458,00 грн основного платежу та 254 865,00 грн штрафних санкцій,
-№0003741405 в частині 295 793,00 грн основного платежу та 73 949,00 грн штрафних санкцій,
-№0003731405 в частині 77 825,00 грн основного платежу та 19 456,00 грн штрафних санкцій,
-№0003721405 в частині 363 557,00 грн основного платежу та 90 889,00 грн штрафних санкцій,
-№0003711405 в частині 1 470 795,00 грн основного платежу та 367 699,00 грн штрафних санкцій,
-№0003701405 в частині 36 144,00 грн основного платежу та 9 036,00 грн штрафних санкцій,
-№0003691405 в частині 158 581,00 грн основного платежу та 39 645,00 штрафних санкцій,
-№0003681405 в частині 173 060,00 грн основного платежу та 43 265,00 грн штрафних санкцій,
-№0003671405 в частині 699 071,00 грн основного платежу та 174 768,00 грн штрафних санкцій. 
Заяву про зменшення позовних вимог прийнято судом.
Тобто, як установлено судами, з урахуванням поданої заяви позивач оскаржив кожне з наведених податкових повідомлень-рішень лише в певній частині, з рештою нарахованих податкових зобов`язань погодився та погасив їх.
26 січня 2017 року Житомирський окружний адміністративний суд у справі №806/2015/16 задовольнив позовні вимоги позивача та визнав протиправними та скасував податкові повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби від 07 жовтня 2016 року в тих частинах, що були вказані у заяві про зменшення позовних вимог.
Судами встановлено, що за результатами судового оскарження вищевказаних податкових повідомлень-рішень відбулось зменшення грошового зобов`язання в тих частинах, які було оскаржено позивачем та визнано судом безпідставно нарахованими. В іншій частині, яка не оскаржувалась позивачем суми грошових зобов`язань залишились чинними та в подальшому самостійно погашені позивачем.
Рішення суду першої інстанції було залишено без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2017 року.
Таким чином, рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 26.01.2017 у справі №806/2015/16 набрало законної сили 13.04.2017.
Відповідно до пп. 60.1.1 та пп.60.1.5 п.60.1 ст.60 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (у редакцій, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - ПКУ) податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними:
- сума податкового боргу самостійно погашається платником податків або органом стягнення;
- якщо рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов`язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.
Аналогічне положення міститься у підпункті 4 пункту 1 розділу V Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень рішень платникам податків, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України №1204 від 28.12.2015 (далі Порядок №1204).
У випадках, визначених підпунктом 60.1.1 пункту 60.1 цієї статті, податкова вимога вважається відкликаною у день, протягом якого відбулося погашення суми податкового боргу в повному обсязі.
У випадках, визначених підпунктами 60.1.3 і 60.1.5 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня надходження до платника податків податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги, які містять зменшену суму грошового зобов`язання або податкового боргу.
Отже, після набрання законної сили судовим рішенням від 26.01.2017 у справі №806/2015/16, а саме 13.04.2017, вищевказані податкові повідомлення-рішення є відкликаними у тій частині, що не оскаржувалась та самостійно погашена позивачем у силу пп.60.1.1, а у тих частинах, які оскаржено позивачем в силу пп. 60.1.5.
Разом з тим, 04.12.2018 Верховний Суд своєю постановою скасував постанову Житомирського окружного адміністративного суду від 07 червня 2017 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2017 року у справі № 806/2015/16 та прийняв нову постанову про відмову в задоволенні позову.
На підставі вказаної постанови Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби 24.05.2019 внесено до інтегрованої картки позивача суму заборгованості з акцизного податку (включаючи штраф) в розмірі 41 717 479,96 грн та пені 26 539 124,56 грн.
При цьому, як зазначено представниками Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в судовому засіданні, суми боргу та пені були внесені в тих частинах, які були предметом судового оскарження.
Ураховуючи наявність податкового боргу, відображеного в інтегрованій картці платника податків, відповідачами були винесені податкові вимоги.
Не погоджуючись із такими діями та рішеннями відповідачів, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Короткий зміст вимог та узагальнені доводи касаційної скарги:
Головним управлінням ДПС у Львівській області, Головним управлінням ДПС у Харківській області, Головним управлінням ДПС у Волинській області, Головним управлінням ДПС у Запорізькій області, Головним управлінням ДПС у Закарпатській області, Головним управлінням ДПС у Київській області, Головним управлінням ДПС у Житомирській області, Головним управлінням ДПС у Рівненській області, Офісом великих платників податків ДПС, Головним управлінням ДПС у Черкаській області подано касаційні скарги, в яких заявники просять скасувати рішення судів попередніх інстанцій та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог Приватного підприємства "Укрпалетсистем" відмовити.
До зазначених касаційних скарг у порядку ст. 336 КАС України приєднались також Головне управління ДПС в Івано-Франківській області, Головне управління ДПС в Кіровоградській області, Головне управління ДПС у Сумській області, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області та Головне управління ДПС у Вінницькій області та також простять скасувати рішення судів попередніх інстанцій та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог ПП "Укрпалетсистем" відмовити.
Доводи касаційних скарг, зокрема, ґрунтуються на тому, що у податкових органів  були відсутні підстави для прийняття нових податкових повідомлень-рішень, оскільки не відбулось збільшення чи зменшення грошового зобов`язання за результатами оскарження податкових повідомлень-рішень в судовому порядку. Зазначають, що у зв`язку із наявністю у позивача податкового боргу, що виник через несплату узгодженого грошового зобов`язання та який відображений у інтегрованій картці позивача, податкові вимоги виставлені правомірно, відтак у судів першої та апеляційної інстанцій були відсутні підстави для їх скасування.
З огляду на зміст касаційних скарг, підставою касаційного оскарження судових рішень у цій справі скаржниками зазначено, зокрема, пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України, оскільки зі змісту касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень вбачається імовірність неправильного застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріально права та порушення норм процесуального права, що неможливо встановити без дослідження матеріалів справи, пункт 2 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України - якщо скаржник вмотивовано обгрунтував необхідність відступлення  від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні,  пункт 3 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України - відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування норми матеріального права у подібних правовідносинах. 
Позивачем було подано відзив на касаційні скарги, в якому посилаючись на законність та обґрунтованість прийнятих судами попередніх інстанцій судових рішень, просив залишити їх без змін, а касаційні скарги - без задоволення.  Позивач указав, що податкові повідомлення-рішення після набрання законної сили судовим рішенням про їх скасування є відкликаними, не породжують для платника жодних правових наслідків, а тому податковий орган після отримання постанови Верховного Суду від 04.12.2018 по справі №806/2015/16 мав винести нові податкові-повідомлення рішення. Відтак, відсутні підстави для відображення в інтегрованій картці позивача податкового боргу на підставі таких рішень та винесення оскаржуваних податкових вимог. 
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Норми права, якими керувався суд касаційної інстанції та висновки суду за результатами розгляду касаційної скарги:
Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422 (далі Порядок №422).
Відповідно до п.2 Розділу І Порядку №422 інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами;
облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників;
облікові показники - показники, що інтегруються в процесі ведення оперативного обліку;
оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП;
первинні документи - документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо);
первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску.
Оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС (п.3 Розділу І Порядку №422).
Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи (п.4 Розділу І Порядку №422).
Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.
При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.
У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи (п.5 Розділу І Порядку №422).
За даними оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску ДФС та її територіальними органами формується звітність про нарахування та надходження податків, зборів, єдиного внеску, надходження митних та інших платежів до бюджетів, податковий борг, недоїмку зі сплати єдиного внеску, відшкодування податку на додану вартість, результати контрольно-перевірочної роботи, розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), надміру сплачені податки, збори, єдиний внесок тощо (п.6 Розділу І Порядку №422).
Працівники підрозділів, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи, при організації, проведенні та оформленні документів за їх результатами вносять інформацію до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в день вчинення відповідних дій: при направленні у встановлених законодавством випадках повідомлень платнику податків про початок документальної перевірки; підписанні наказів, направлень на проведення перевірок; реєстрації актів (довідок) перевірки, інших складених актів (довідок); при прийнятті та врученні податкових повідомлень-рішень, рішень, вимог та рішень щодо єдиного внеску.
Відповідальними за своєчасність та повноту внесення інформації в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, є підрозділи, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи (п.1 Глави 1 Розділу V Порядку №422).
Формування первинних показників за результатами контрольно-перевірочної роботи:
1) відображення в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, сум нарахування (зменшення) грошового зобов`язання, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми ПДВ, зменшення/збільшення сум податкових зобов`язань, податкового кредиту з ПДВ, сум нарахування пені з податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору здійснюється на підставі податкових повідомлень-рішень, форми яких затверджені відповідним нормативно-правовим актом (п.2 Глави 1 Розділу V Порядку №422).
До основних первинних показників, які підлягають занесенню до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, на підставі документів, визначених у пункті 2 цієї глави, належать:
орган ДФС, який прийняв (склав) документ за результатами перевірки;
податковий номер або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією та номером паспорта) та найменування (П.І.Б.) платника податків;
номер, дата прийняття (складання) та вручення документа, тип документа;
донараховані суми податкових зобов`язань, єдиного внеску, штрафних (фінансових) санкцій, пені, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування, відмови у бюджетному відшкодуванні, зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток та/або ПДВ, зменшення/збільшення сум податкових зобов`язань, податкового кредиту з ПДВ.
Інформація про дату прийняття та вручення податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та рішення щодо єдиного внеску, а також рішень про застосування штрафних санкцій та нарахування пені вноситься до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, в день вчинення відповідних дій або отримання інформації про їх вчинення(п.3 Глави 1 Розділу V Порядку №422).
Тобто, формування первинних показників, в тому числі сум нарахування грошового зобов`язання, за результатами контрольно-перевірочної роботи здійснюється на підставі податкових повідомлень-рішень, які були прийняті за результатами перевірки.
Поряд з цим, глава 4 Розділу V Порядку №422 встановлює порядок відображення в інформаційній системі органів ДФС результатів адміністративного та/або судового оскарження донарахованих сум з відповідним перенесенням до ІКП.
Працівники підрозділів адміністративного/судового оскарження органу ДФС, до компетенції яких належать розгляд скарг при проведенні процедури адміністративного оскарження або супроводження справ у судах при проведенні процедури судового оскарження прийнятих податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску, в установленому порядку відповідно до вимог регламентів використання відповідних інформаційних систем забезпечують внесення даних до інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, у день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зв`язків записів зазначених інформаційних систем із записами підсистеми, що відображає результати КПР.
Відображенню в інформаційній системі органів ДФС підлягають матеріали, які зареєстровані в інформаційних системах, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій.
Такими матеріалами є: скарга (заява) платника податків; рішення про результати розгляду скарги (заяви); ухвала суду про відкриття провадження; рішення суду, прийняте по суті (п.1 вказаної глави).
Залежно від інформації, яка завантажена в інформаційну систему органів ДФС з інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, одночасно змінюється статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску та в ІКП відображається така інформація щодо оскарження донарахованих сум та прийнятих рішень відповідними органами інформація з ухвали суду про відкриття провадження.
На підставі інформації з інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, про початок/продовження процедури судового оскарження (ухвала суду про відкриття провадження) донарахована/зменшена сума вважається неузгодженою (статус податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та рішення щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на "Оскаржується в судовому порядку").
У разі внесення вказаної інформації:
до настання граничного строку сплати/зменшення - відповідні облікові показники (операції) в ІКП блокуються, а донараховані/зменшені суми не відображаються та не беруть участі у розрахунках;
після настання граничного строку сплати/зменшення - в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо виключення з обліку донарахованих/зменшених сум у зв`язку із запізненням надходження ухвали суду про порушення провадження у справі.
Інформація з інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, про продовження процедури судового оскарження в касаційній інстанції відображається в ІКП лише у випадку відкриття провадження та прийняття судом рішення про забезпечення адміністративного позову (пп.2 п.2 вказаної глави).
інформація з рішення суду, прийнятого по суті.
Статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті рішення (постанови) ("Скасовується в судовому порядку"/ "Вручено, судовий розгляд"/ "Анульовано").
У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється на "Скасовується в судовому порядку"/ "Вручено, судовий розгляд"/ "Анульовано" при частковому скасуванні.
При частковому скасуванні формується нове повідомлення-рішення/рішення/вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму, що залишилась.
На підставі інформації про результати судового оскарження (рішення суду, прийнятого по суті) та у разі, якщо донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі підтверджується (статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на "Вручено, судовий розгляд"), та якщо з урахуванням законодавчо встановлених строків вона вважається узгодженою, то в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо донарахування (поновлення у разі попереднього виключення з обліку)/зменшення суми.
У разі якщо за результатами судового оскарження донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі скасовується (статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Скасовується в судовому порядку»), то в ІКП відображення облікових показників (операцій) щодо донарахування /зменшення суми не проводиться.
Інформація, внесена та збережена відповідальними працівниками підрозділів адміністративного/судового оскарження до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, щоденно автоматично відображається в реєстрі "Апеляційне та судове оскарження" підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи (пп.4 п.2 вказаної глави).
Як уставлено судами, оскільки позивачем були оскаржені прийняті 07.10.2016 податкові повідомлення-рішення у повному обсязі, суми донараховані відповідно до вказаних рішень вважались неузгодженими, не відображались та не брали участі у розрахунках.
У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус повідомлень-рішень змінюється на "Скасовується в судовому порядку" при частковому скасуванні. При частковому скасуванні формується нове повідомлення-рішення на суму, що залишилась. 
За встановлених у справі обставин та враховуючи, що в ході судового розгляду справи №806/2015/16 позивачем було подано заяву про зменшення позовних вимог, за результатами судового розгляду податкові повідомлення-рішення були скасовані в тих частинах, які зазначені у даній заяві, тобто статус податкових повідомлень-рішень, у зв`язку із частковим скасуванням, змінився на "Скасовується в судовому порядку". 
Тобто, у конкретному випадку, за установлених у цій справі обставин, мали бути винесені нові повідомлення-рішення на суми, що залишилась. Ураховуючи, що дані суми були сплачені позивачем добровільно, такі рішення не приймались.
Відповідно до п.1 глави 3 розділу VІ Порядку №422 відображення в ІКП погашення сум податкового боргу (заборгованості зі сплати єдиного внеску) відбувається на підставі первинних документів, зазначених у пункті 2 глави 1 цього розділу, шляхом зменшення значення суми податкового боргу (заборгованості зі сплати єдиного внеску) відповідно до встановленої черговості датою проведення відповідної операції.
Тобто, після сплати частини донарахованих податкових зобов`язань в добровільному порядку, позивачу в ІКП мала бути зменшена загальна сума податкових зобов`язань, донарахована на підставі оскаржуваних ним податкових повідомлень-рішень. 
Розділ VII Порядку №422 визначає порядок перенесення до ІКП результатів адміністративного та/або судового оскарження рішень органів ДФС та методи контролю достовірності відповідних показників.
Визначення первинних показників в інформаційній системі органів ДФС, яка призначена для збереження, обробки та надання користувачам інформації про стан розгляду справ у судах за участю органу ДФС, на підставі яких здійснюється зв`язок з відповідними показниками підсистем, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.
Первинними документами, на підставі яких вносяться первинні показники до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, є: ухвала суду про відкриття провадження; ухвала про забезпечення позову; ухвала суду про відкриття апеляційного провадження; ухвала суду про відкриття касаційного провадження; ухвала суду касаційної інстанції про зупинення виконання рішення; рішення суду, прийняте по суті, що набрало законної сили (перша інстанція, апеляційна чи касаційна інстанція, Верховний Суд України).
До первинних показників належать такі дані первинних документів:
учасники процесу (тип учасника, податковий номер або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією та номером паспорта), найменування або П.І.Б. учасника, код органу ДФС реєстрації учасника, тип сторони); номер та дата ухвали про відкриття провадження; номер та дата ухвали про забезпечення позову; номер та дата рішення суду, прийнятого по суті; сума позову; сума, визначена рішенням суду, що набрало законної сили.
До базового запису про порушення провадження у справі в інформаційну систему органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, приєднуються оскаржені документи, що внесені в інформаційну систему органів ДФС, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи шляхом встановлення зв`язку із відповідними записами зазначеної підсистеми (перенесення атрибутів документів, суміжних до інформаційної системи, яка відображає результати судового оскарження) (п.2 глави 1 вказаного розділу).
Відображення в інформаційних системах органів ДФС, призначених для збереження, обробки та надання користувачам інформації про стан адміністративного оскарження та про стан розгляду справ у судах за участю органу ДФС, інформації за первинними документами у разі:
судового провадження - керівник підрозділу судового оскарження (або особа, що виконує його обов`язки) після отримання ухвали про порушення провадження у справі за позовом платника податків чи після отримання матеріалів від відповідного структурного підрозділу органу ДФС для підготовки позовної заяви призначає відповідальним за супровід даної судової справи у суді працівника підрозділу судового оскарження (відповідального юриста).
Відповідальний юрист відповідає за правильність та своєчасність введення даних до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, у тій справі, яку він супроводжує.
Інформація про призначення відповідального юриста вноситься до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, безпосередньо відповідальним юристом не пізніше дня, наступного за днем його призначення. Інформація про заміну відповідального юриста вноситься до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, керівником (або особою, що виконує його обов`язки) не пізніше дня, наступного за днем його заміни.
Відповідальний юрист не пізніше наступного робочого дня, що настає за днем отримання первинних документів, а для документів, що готуються органом ДФС, - наступного робочого дня після направлення позову до суду підрозділом судового оскарження, здійснює їх реєстрацію в інформаційній системі органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та вносить первинні показники документів, визначені у пункті 2 глави 1 цього розділу. Сканована цифрова копія документа, що надійшов до органу ДФС, або електронна копія документа, підготовлена органом ДФС, із додатками приєднується відповідальним юристом до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, не пізніше трьох робочих днів із дня отримання чи направлення таких документів підрозділом судового оскарження.
Оскаржені документи приєднуються відповідальним юристом до базового запису про порушення провадження у справі не пізніше трьох робочих днів від дня отримання відповідної ухвали суду шляхом встановлення зв`язку із відповідними записами інформаційної системи органів ДФС через екранні форми інтерфейсу інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження.
Інформація про дату наступного судового засідання у справі заноситься відповідальним юристом до інформаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, не пізніше наступного робочого дня після призначення засідання.
Інформація про встановлення або зміну контрольного терміну оскарження рішення суду (ухвали, постанови, рішення) вноситься відповідальним юристом до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, для кожного документа окремо не пізніше наступного робочого дня з моменту проголошення або складання у повному обсязі (якщо представник органу ДФС відсутній у судовому засіданні - з дня отримання копії постанови, ухвали, рішення) рішення суду, прийнятого не на користь органу ДФС.
У справах за позовами платників податків про визнання недійсними податкових повідомлень-рішень сума позову відповідає сумі податкового повідомлення-рішення.
У разі коли оскаржується лише частина податкового повідомлення-рішення, здійснюється редагування суми податкового повідомлення-рішення. Для цього відповідальним юристом до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, вноситься інформація про суму, яка відображена у рішенні суду.
Інформація, внесена та збережена відповідальним юристом в інформаційній системі, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, щодня автоматично відображається в реєстрі "Апеляційне та судове оскарження" підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи (пп.2 п.3 глави 1 вказаного розділу).
Як обгрунтовано зазначено судами, первинні показники про результати судового оскарження мають безпосередній зв`язок з відповідними показниками підсистем, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи; первинними документами, на підставі яких вносяться первинні показники до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, є рішення суду, прийняте по суті, що набрало законної сили (перша інстанція, апеляційна чи касаційна інстанція, Верховний Суд України); до первинних показників належать такі дані первинних документів, як сума, визначена рішенням суду, що набрало законної сили.
З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що інформація з підсистеми про результати судового оскарження стосується виключно сум, які були предметом оскарження та вноситься відповідальним юристом на підставі судових рішень, що набрали законної сили. Водночас, дані з підсистеми результатів контрольно-перевірочної роботи містять первинні показники щодо прийнятих за результатами перевірки податкових повідомлень-рішень та донарахованих відповідно до них грошових зобов`язань. Дані цих двох підсистем мають безпосередній зв`язок, тобто мають узгоджуватись між собою, в тому числі й щодо сум донарахованих грошових зобов`язань.
Згідно із п.5 Порядку №1204 якщо за результатами адміністративного або судового оскарження грошове зобов`язання, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, штрафна (фінансова) санкція (штраф) та пеня в тому числі за порушення норм іншого законодавства, зазначені у податковому повідомленні-рішенні, зменшуються, то шляхом опрацювання інформації підрозділів правової роботи щодо прийнятих рішень за результатами розгляду скарг в адміністративному та/або судовому порядку складається податкове повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання, зменшену суму зменшення (збільшення) податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та пені в тому числі за порушення норм іншого законодавства.
Відповідно до п.7 Порядку №1204 податкові повідомлення-рішення згідно з пунктами 4-6 цього розділу складаються контролюючим органом, який склав попереднє податкове повідомлення-рішення, протягом 3 робочих днів з дня, що настає за днем отримання таким контролюючим органом рішення за результатами адміністративного, судового оскарження або іншого рішення про скасування раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення. При цьому у разі отримання вищезазначених рішень структурним підрозділом, до функцій якого входить реєстрація вхідної та вихідної кореспонденції контролюючого органу, або відповідальною особою, визначеною керівником (виконуючим його обов`язки, його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу для виконання таких функцій, забезпечується надання такого рішення структурному підрозділу, яким складалось попереднє податкове повідомлення-рішення, протягом 1 робочого дня, що настає за днем його отримання.
Відповідно до пп.14.1.157 п.14.1 ст.14 ПКУ податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу (рішення) про обов`язок платника податків сплатити суму грошового зобов`язання, визначену контролюючим органом у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, або внести відповідні зміни до податкової звітності.
Ураховуючи установлені судами попередніх інстанцій у цій справі обставини про те, що за результатами судового оскарження підтверджено частину донарахованих грошових зобов`язань, інша частина в ході судового розгляду добровільно сплачена позивачем, тобто грошові зобов`язання, визначені податковими повідомленнями-рішеннями, які вказані у підсистемі результатів контрольно-перевірочної роботи зменшились у порівнянні із сумою, визначеною рішенням суду та відображеною у підсистемі про результати судового оскарження, тоді як в силу пп.14.1.157 у податковому повідомленні-рішенні має бути вказана сума грошового зобов`язання, яку слід сплатити платнику податків, судами вірно враховано, що після отримання рішення Верховного Суду контролюючий орган в силу п.п.5,7 Порядку №1204 мав скласти нові податкові повідомлення-рішення, які б містили зменшену суму грошового зобов`язання.
За таких обставин, відображення в інтегрованій картці позивача суми податкового боргу з акцизного податку (включаючи штраф) в розмірі 41 717 479,96 грн та пені в розмірі 26 539 124,56 грн без прийняття нових податкових повідомлень-рішень на вказані суми є порушенням вимог Порядку №422 та Порядку №1204, а тому такі дії визнано судами протиправними.
При цьому, суди обгрунтовано не погодилися із твердженням відповідачів про те, що дії контролюючого органу щодо внесення змін до інтегрованої картки платника, є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків, які самі по собі не створюють для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків.
Так, інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.
Відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально - правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом.
Зазначення в даному обліку податкового боргу без винесення нових податкових повідомлень-рішень, порушує права позивача, оскільки відображає суму боргу без належної підстави, створює наслідки для фінансового стану позивача.
Зазначений висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постановах від 19.11.2018 у справі №810/5997/15, від 26.11.2019 у справі №810/5194/14.
Ураховуючи, що наслідком відображення вищевказаних сум у інтегрованій картці платника податків (позивача) стало винесення відповідачами оспорюваних податкових вимог, тоді як судом зроблено висновок про порушення порядку такого відображення податкового боргу, зазначені вимоги також правомірно визнано судами протиправними та скасовано.
З урахуванням зазначеного та з огляду на встановлені у цій справі обставини, колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Верховний Суд констатує, що оскаржувані судові рішення судів попередніх інстанцій ґрунтуються на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, а підстави, наведені скаржником для касаційного оскарження судових рішень судів попередніх інстанцій, не є такими, що відповідають вимогам пункту 1 частини 4 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.
Колегія суддів критично оцінює також посилання скаржників на необхідність відступлення від висновку, викладеного у постановах Верховного Суду, оскільки обґрунтування касаційної скарги зводиться лише до незгоди з ухваленими судами попередніх інстанцій рішеннями.  Суд указує, що контролюючим органом не вказано від якого саме висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах слід відступити, а відтак, доводи, викладені у касаційній скарзі на підставі пункту 2 частини 4 статті 328 КАС України також не отримали підтвердження та не спростовують обставин, на які послалися суд першої та апеляційної інстанцій.
Що стосується посилань скаржників на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах, колегія суддів звертає увагу на те, що у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано неправильно, а також обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як, на думку скаржника, відповідна норма повинна застосовуватися.
Крім того, вказана скаржником норма права, щодо правильного застосування якої відсутній висновок Верховного Суду, повинна врегульовувати спірні правовідносини, а питання щодо її застосування мало ставитися перед судами попередніх інстанцій в межах правових підстав позову, але суди таким підставам позову не надали оцінки у судових рішеннях або надали, як на думку скаржника, неправильно.
У свою чергу, надаючи оцінку доводам касаційної скарги Верховним Судом встановлено, що подані касаційні скарги не містять належного обґрунтування у чому саме полягає неправильність застосування судом апеляційної інстанцій норм матеріального права, які саме норми процесуального права порушені, вказівки, яку саме норму права судами застосовано неправильно, висновок щодо застосування якої, на думку скаржника потребує формування Верховним Судом.
Суд уважає, що доводи скаржників зводяться до опису встановлених судами у цій справі обставин та їх переоцінки, що виходить за межі повноважень касаційного суду, що, в свою чергу, унеможливлює сформування висновку щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
У контексті оцінки доводів касаційної скарги Верховний Суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, Верховний Суд вважає, що ключові аргументи касаційної скарги отримали достатню оцінку.
Решта доводів заявників касаційних скарг висновків судів попередніх інстанцій не спростовують, натомість зводиться виключно до переоцінки встановлених судами обставин справи, що виходить за межі повноважень касаційного суду, визначених статтею 341 КАС України.
Згідно з частиною першою статті 350 КАС України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
З огляду на наведене, касаційні скарги не підлягають задоволенню, а судові рішення судів попередніх інстанцій слід залишити без змін.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,-
ПОСТАНОВИВ:
Касаційні скарги Головного управління ДПС у Львівській області, Головного управління ДПС у Харківській області, Головного управління ДПС у Волинській області, Головного управління ДПС у Запорізькій області, Головного управління ДПС у Закарпатській області, Головного управління ДПС у Київській області, Головного управління ДПС у Житомирській області, Головного управління ДПС у Рівненській області, Офісу великих платників податків ДПС, Головного управління ДПС у Черкаській області та Головного управління ДПС в Івано-Франківській області, Головного управління ДПС в Кіровоградській області, Головного управління ДПС у Сумській області, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області та Головного управління ДПС у Вінницькій області, які приєднались до касаційних скарг - залишити без задоволення.
Рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 січня 2020 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08 жовтня 2020 року - залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Суддя-доповідач                                                                                     І. В. Дашутін

Судді                                                                                                          О.О. Шишов

                                                                                                                   М. М. Яковенко