ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

14 квітня 2022 року 	м. Дніпро	справа № 340/2411/21	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Олефіренко Н.А. (доповідач),
суддів:  Білак С.В., Шальєвої В.А.,        
розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу  Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26.07.2021 ( суддя першої інстанції Дегтярьова С.В.)в адміністративній справі №340/2411/21 за позовом  Товариства з обмеженою відповідальністю "ОВК-ТЕХНОЛОДЖІ"  до  Головного управління ДПС у Кіровоградській області   про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,- 
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "ОВК-ТЕХНОЛОДЖІ" звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до суду, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 18.05.2021 р. №30253 “Про відповідність/невідповідність платника податків на додану вартість критеріям ризиковості платника податків” та зобов`язати відповідача виключити товариство з обмеженою відповідальністю “Овк-Технолоджі” з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що відповідачем 18.05.2021 р. прийнято рішення №30253 на підставі Постанови КМУ від 11.12.2019 р. №1165, яка набрала чинності 01.02.2020 р. Позивач наголошує на тому, що питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатися Комісією регіонального рівня за наслідками подання платником податків для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. Позивач стверджує, що відповідачем порушено процедуру прийняття оскаржуваного рішення, оскільки його прийнято не за наслідками подання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26.07.2021 позовні вимоги задоволено.
З апеляційною скаргою звернувся відповідач, в якій зазначив, що проведеною перевіркою встановлено, основним чинником виникнення від`ємного значення з ПДВ за лютий 2021 року є декларування податкового кредиту ТОВ “Овк-Технолоджі” за взаємовідносинами з ризиковими контрагентами, а саме: ТОВ “АЕНПІ СИСТЕМ” та ТОВ “ЮВЕКО ПРОФІ”. Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Харківській області прийнято рішення про відповідність ТОВ “АЕНПІ СИСТЕМ” та ТОВ “ЮВЕКО ПРОФІ” критеріям ризиковості (рішення від 19.02.2021 р. №11814 та від 02.04.2021 р. №15061). Окрім того, за результатами перевірки встановлено документальне оформлення господарських операцій, що не носять реального характеру, з придбання робіт та відповідно, неможливість їх надання для ТОВ “ГРАЙФ ФЛЕКСІБЛС Україна”. З посиланням на висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 25.04.2018 р. у справі №826/1902/15, від 18.09.2018 р. у справі №818/398/15 та від 20.11.2019 р. у справі №480/4006/18 представником відповідача зазначено, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому Податковим кодексом України та нормативно-правових актів та не породжують правових наслідків для платників податків і не порушують їхні права. Представник відповідача наголошує на тому, що жодних аргументів, які б спростовували службову інформацію контролюючого органу наведено у позові не було, у зв`язку з чим вважає оскаржуване рішення таким, що не підлягає скасуванню.
За результатами апеляційного перегляду справи просив скасувати рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволені позову.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду, що Товариство з обмеженою відповідальністю “Овк-Технолоджі” зареєстроване 23.04.2015 року як юридична особа, основним видом його економічної діяльності є, зокрема, будівництво житлових і нежитлових будівель (а.с.22-25 т.1).
Відповідачем проведено у ТОВ “Овк-Технолоджі”  документальну позапланову виїзну перевірку з питань дотримання вимог податкового законодавства при декларуванні за лютий 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість, за результатами якої складено акт №1287/11-28-07-01/39761660 від 29.04.2021 року (а.с.62-102).
В акті перевірки вказано, що основним чинником виникнення від`ємного значення з ПДВ за лютий 2021 року є декларування податкового кредиту ТОВ “Овк-Технолоджі” за взаємовідносинами з ризиковими контрагентами, а саме: ТОВ “АЕНПІ СИСТЕМ” та ТОВ “ЮВЕКО ПРОФІ”, в яких відсутні трудові ресурси, основні засоби, придбання супутніх товарів, послуг та не підтверджується задеклароване придбання зазначених робіт по ланцюгу постачання. 
Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Харківській області прийнято рішення про відповідність ТОВ “АЕНПІ СИСТЕМ” та ТОВ “ЮВЕКО ПРОФІ” критеріям ризиковості (рішення від 19.02.2021 р. №11814 та від 02.04.2021 р. №15061). 
За результатами розгляду доповідної записки управління податкового аудиту ГУ ДПС в Кіровоградській області від 05.05.2021 р. №1795/11-28-07-01-05 запропоновано включити ТОВ “Овк-Технолоджі” до переліку ризикових платників відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 р. №1165 “Про запровадження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних” (а.с.48-51 т.1).
Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Кіровоградській області прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 18.05.2021 р. №30253, з мотивів формування ним податкового кредиту за рахунок підприємств ризикових категорій. У рішенні зазначено про можливість його оскарження в адміністративному або судовому порядку (а.с.28). 
Не погодившись з вказаним рішенням позивач звернувся до суду з даним позовом.
З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції про протиправність оскаржуваного рішення. 
Спірні правовідносини врегульовані, зокрема, Податковим кодексом України, Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим   постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165,   який набрав чинності з 01.02.2020.
Означеним   Порядком визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1), повноваження комісії контролюючого органу, яка приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, порядок прийняття рішення комісією тощо.
Пунктом   201.1   статті   201 Податкового кодексу України   визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту   201.16   статті   201 ПК України   реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Як зазначено вище, постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165   на виконання вимог пункту   201.16   статті   201 ПК України   затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідно до пункту 5 якого платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено такі Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту   16.1.3   пункту   16.1   статті   16   та абзацу першого пункту   49.2   і пункту   49.18   статті   49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту   16.1.3   пункту   16.1   статті   16   та пункту   46.2   статті   46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено   податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Відповідно до пункту 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.
Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком (пункт 26 Порядку № 1165).
За змістом пункту 40 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу є правоможним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу.
Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.
Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.
Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії.
Присутній на засіданні комісії контролюючого органу член комісії, який не згоден з рішенням комісії або утримався від голосування, повинен викласти у письмовій формі свою окрему думку, яка додається до матеріалів засідання такої комісії.
Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років (пункт 43 Порядку № 1165).
Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) (пункт 44 Порядку № 1165).
Аналіз наведених вище норм свідчить, що метою здійснення контролюючим органом моніторингу податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС, є виявлення ризиків порушення норм податкового законодавства. 
Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням   Податкового кодексу   України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку (п. 2 Порядку № 1165).   
Затверджена Порядком №1165 форма рішення (додаток 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) передбачає, що Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165, приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку або про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку у зв`язку:
з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності; 
з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.
При прийнятті рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку в рішенні має бути вказана підстава, а саме: зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.
В спірному випадку, оскаржуваним рішенням комісії від 18.05.2021 №30253 встановлена відповідність ТОВ «Овк-Технолоджі» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку з внесенням його до переліку ризикових суб`єктів господарювання за ознакою: підприємство формує податковий кредит за рахунок підприємств ризикових категорій. 
При цьому підставою прийняття оскаржуваного рішення комісії від 18.05.2021 №30253 є податкова інформація, викладена в листі ГУ ДПС у Кіровоградській області від 05.05.2021 № 1795/11-28-07-01-05. 
Виходячи з наведених вище правових норм, суд апеляційної інстанції вважає, що прийняте відповідачем рішення не містить мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, згідно якому наявна у контролюючих органах податкова інформація має визначати ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної платником податку в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, а не бути загальною інформацією, зокрема, що   підприємство формує податковий кредит за рахунок підприємств ризикових категорій.
Крім того, наведена в листі ГУ ДФС у Кіровоградській області від 05.05.2021 № 1795/11-28-07-01-05 податкова інформація не може бути безумовним свідченням ризиковості здійснення платником податку будь-яких   господарських операцій.
Також, матеріали справи не містять доказів формування позивачем податкового кредиту за рахунок підприємств ризикових категорій, посилання відповідача на наявність таких доказів відсутні.
Отже, суд апеляційної інстанції вважає, що у відповідача не було достатніх підстав для прийняття рішення   від 18.05.2021 №30253 про відповідність позивача п.8 Критерії ризиковості платника податків, відповідно, вказане рішення не можливо визнати обґрунтованими, а отже воно не відповідає критеріям, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень (ч.2 ст.2 КАС України), у зв`язку з чим є протиправним і підлягає скасуванню.
Доводи апелянта про відсутність підстав вважати, що цим рішенням   порушено права позивача, а власне оскаржене рішення не створює для позивача будь-яких правових наслідків, суд визнає неприйнятними. 
Додатком 4 до Порядку № 1165 встановлена форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якій зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Аналіз приведених вище   норм чинного законодавства України дає підстави для висновку,   що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак спірне рішення комісії регіонального рівня може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Колегія суддів наголошує на те, що абзацом 14 пункту 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Зазначене свідчить, що положеннями Порядку № 1165 передбачено право на оскарження рішення контролюючого   органу щодо включення платника податків до переліку ризикових платників податку.
Суд не враховує приведені в апеляційній скарзі посилання на рішення Верховного Суду у подібних правовідносинах, адже Верховним Судом в приведених апелянтом постановах викладено правовий висновок стосовно питання віднесення платників податку на додану вартість до ризикових платників податку у період до набрання чинності Порядком № 1165.
Апелянтом не приведено доводів у спростування рішення суду першої інстанції про зобов`язання відповідача виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ОВК-ТЕХНОЛОДЖІ" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, проте суд вважає з цього питання зауважити наступне.
Відповідно до частини третьої   статті 245 КАС України   у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
За приписами   статті 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» №3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі «Чуйкіна проти України» (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява №28924/04) констатував: « 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі   провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)».
Таким чином,   позовні вимоги щодо зобов`язання виключити позивача з переліку ризикових платників податків є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений і вказане рішення не можливо визнати втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскарженого рішення, яке було предметом судового контролю у межах цієї справи.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Оскільки ця справа є справою незначної складності у розумінні частини 6 статті 12 КАС України, розглянута за   правилами спрощеного позовного провадження та не відноситься до справ, які відповідно до КАС України   розглядаються за правилами загального позовного провадження,   судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку,   крім випадків, передбачених цим пунктом.
Керуючись ст. ст. 308,     315, 311,   316,     321,     322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд     
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області залишити без задоволення.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26.07.2021 в адміністративній справі №340/2411/21 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття та відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.
Повне судове рішення   складено  14 квітня 2022 року. 

Головуючий - суддя                                                                      Н.А. Олефіренко 

                               суддя                                                                      С.В. Білак 

                               суддя                                                                      В.А. Шальєва