ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.05.2022 року                                  м. Дніпро                        Справа №  904/8775/21
     Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Кощеєва     І.М. ( доповідач )                                                                                                                        
суддів:                       Орєшкіної Е.В., Чус О.В.,

секретар судового засідання: Логвиненко І.Г.

представники сторін: 
від позивача:      Кім Г.В., довіреність № 27/10-2021  від 27.10.2021 р.,  адвокат;
від відповідача: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу 
Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан" 
на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022 р. 
( суддя Ярошенко В.І., м. Дніпро), 
прийнятої за результатами розгляду клопотання 
Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан" 
про скасування заходів забезпечення позову у справі
за позовом 
Товариства з обмеженою відповідальністю "Ік Актив", 
м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область
до Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан", 
м. Баку, Азербайджан
про визнання недійсним договору іпотеки від 26.05.2021 р. 

                                              ВСТАНОВИВ:

1.     Короткий зміст   вимог.
       Товариство з обмеженою відповідальністю "Ік Актив" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан", в якому просить визнати недійсним договір іпотеки, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Ік Актив" та Відкритим акціонерним товариством "Зіраат банк Азербайджан" 26.05.2021 р., посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Римською А.В., реєстровий номер 931, з одночасним припиненням права іпотеки Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан" на комплекс будівель та споруд, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2263594212110, номер запису про іпотеку 42160463, номер запису про обтяження 42160336.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2021 р. заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ІК АКТИВ" про забезпечення позову задоволено.
Відкрите акціонерне товариство "Зіраат банк Азербайджан" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову по справі №   904/8775/21.

2.          Короткий зміст оскаржуваного судового рішення у справі.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022 р. відмовлено у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову, застосованих ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2021 р.

3.          Короткий зміст вимог апеляційної скарги.
Не погодившись із зазначеною ухвалою суду, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулось Відкрите акціонерне товариство "Зіраат банк Азербайджан", в якій просить суд скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022 р. та прийняти нове рішення яким, задовольнити клопотання Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан" про скасування заходів забезпечення позову від 30.12.2021 р., скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2021 р.. Одночасно в апеляційній скарзі Скаржник просив суд поновити строк на подання апеляційної скарги. 

4.          Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.
       Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, Скаржник вважає, що ухвала господарського суду була прийнята з порушенням процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, що є підставою для її скасування.
       Зокрема, Скаржник посилається на те, що у клопотанні Відповідач просив суд скасувати заходи забезпечення позову на тій підставі, що Позивачем не було надано жодного доказу вчинення Апелянтом будь-яких дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання до та/або після подання Позивачем позову до суду, а суд першої інстанції у свою чергу не здійснив належної оцінки обґрунтованості доводів заявника та обґрунтував своє рішення лише на припущеннях.
Скаржник наголошує на тому, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що Позивач не надав жодного доказу вчинення Апелянтом будь-яких дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання до та/або після подання Позивачем позову до суду.
При цьому Скаржник зазначає, що ані Позивач, ані Суд не навели фактичних обставин, які б свідчили про реальну ймовірність ускладнення чи унеможливлення ефективного захисту порушених прав Позивача.
Водночас, на думку Скаржника, вжиті заходи забезпечення позову у цій справі за наявних обставин, порушують баланс, який полягає у тому, що Позивач принаймні до червня отримає право не виконувати зобов`язання передбачені іпотечним договором, в той час як Відповідач буде позбавлений можливості застосувати до Позивача передбачену іпотечним договором відповідальність. Інакше, кажучи, єдина підстава вжиття заходів забезпечення позову на якій гpyнтyєтьcя оскаржувана Ухвала є суто наявність самого договору Іпотеки, який сам Позивач може піддати сумніву в будь-який момент та, отримати забезпечення, яке протирічить принципу справедливості та дотриманню балансу інтересів.
Відтак, на думку Скаржника, оскаржувана хвала суду першої інстанції, а також вжиті заходи забезпечення позову підлягають скасуванню.

5.       Узагальнений виклад позиції інших учасників справи.
       Від Товариства з обмеженою відповідальністю "Ік Актив" надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому Товариство не погоджується з доводами апеляційної скарги, вважає її безпідставною і необґрунтованою.
    Зокрема, Товариство посилається на те, що із поданої апеляційної скарги вбачається непогодження Відповідача із вжитими судом першої інстанції заходами забезпечення позову згідно ухвали від 16.11.2021 р., проте безпосередньо ухвала про вжиття заходів забезпечення позову Відповідачем не оскаржується, а подана апеляційна скарга стосується ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022 р. про відмову у скасуванні вжитих заходів забезпечення позову за клопотанням відповідача.
Позивач зазначає, що подане Відповідачем клопотання про скасування заходів забезпечення позову не обґрунтоване посиланням на наявність обставин, з якими ГПК України пов`язується можливість скасування заходів забезпечення позову, зводилось виключно до незгоди із вжитими заходами забезпечення позову, і суд першої інстанції вірно зазначив про відсутність підстав вважати, що змінились обставини, з урахуванням яких судом було прийнято ухвалу від 16.11.2021 р., чи підстави для вжиття заходів забезпечення позову відпали.
Товариство також вказує на те, що і клопотання Відповідача про скасування вжитих заходів забезпечення позову, і апеляційна скарга на ухвалу від 18.01.2022 р. зводиться виключно до незгоди із доводами ухвали від 16.11.2021 р., яка не є предметом перегляду апеляційним судом і не була оскаржена в апеляційному порядку. Відповідачем не наведено жодного обґрунтування зміни обставин, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, з огляду на які виникла б потреба у скасуванні раніше вжити заходів забезпечення.
Позивач вважає, що у даній справі підтверджується існування обставин щодо можливості вчинення Відповідачем відчуження спірного нерухомого майна, що у випадку задоволення позову нівелює мету звернення Позивача з ним, адже зумовить необхідність з метою відновлення порушених прав власника на відповідне майно, звертатись до набувачів такого майна за інших підстав із новими позовами. Відповідно, не вжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити виконання рішення суду у справі, не сприятиме ефективному захисту та поновленню оспорюваних прав позивача на нерухоме майно, за захистом яких він звернувся в суд. 

6.          Рух справи в суді апеляційної інстанції.
Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 15.02.2022 р. для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді - Кощеєв І.М. (доповідач), судді – Подобєд І.М., Чус О.В..
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 16.02.2022 р. витребувано у Господарського суду Дніпропетровської області матеріали справи/копії матеріалів справи № 904/8775/21. Розгляд питання про залишення апеляційної скарги без руху, про повернення апеляційної скарги, відмову у відкритті апеляційного провадження або про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан" на ухвалу  Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022 р. по справі № 904/8775/21 відкладено до надходження матеріалів оскарження до суду апеляційної інстанції.
15.04.2022 р. матеріали справи № 904/8775/21 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.
         18.04.2022 р.,  у зв`язку зі припиненням повноважень судді Подобєда І.М., відповідно до ст. 123 Закону України “Про судоустрій та статус суддів” по справі № 904/8775/21 визначена колегія суддів у складі: головуючий суддя Кощеєв І.М., судді Орєшкіна Е.В., Чус  О.В..                                                                                                   
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 18.04.2022 р. прийнято справу № 904/8775/21 до свого провадження. Відновлено строк подання апеляційної скарги. Відкрито апеляційне провадження у справі та призначено апеляційну скаргу до розгляду в судове засідання на 19.05.2022 р..
Відповідач не скористався своїм правом участі в судовому засіданні та не забезпечив явку уповноваженого представника, хоча про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.
Беручи до уваги, що неявка вказаного учасника провадження у справі, належним чином повідомленого про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, матеріали справи є достатніми для розгляду апеляційної скарги, апеляційний господарський суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності представника Відповідача.         
В судовому засіданні 19.05.2022 р. була оголошена вступна та резолютивна частини постанови Центрального апеляційного господарського суду.

7.      Встановлені судом обставини справи.
       Товариство з обмеженою відповідальністю "Ік Актив" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан", в якому просить визнати недійсним договір іпотеки, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Ік Актив" та Відкритим акціонерним товариством "Зіраат банк Азербайджан" 26.05.2021 р., посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Римською А.В., реєстровий номер 931, з одночасним припиненням права іпотеки Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан" на комплекс будівель та споруд, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2263594212110, номер запису про іпотеку 42160463, номер запису про обтяження 42160336.
Позовні вимоги обґрунтовані визнанням договору іпотеки недійсним у зв`язку із неотриманням згоди Загальних зборів учасників на укладення даного договору.
Вподальшому, Позивач подав заяву про вжиття заходів забезпечення позову. В якій просив суд: заборонити Відкритому акціонерному товариству "Зіраат Банк Азербайджан", який є юридичною особою, створеною за законодавством Республіки Азербайджан, вчиняти будь-які дії, спрямовані на зміну власника комплексу будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Коломойцівська, будинок 3, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2263594212110, який належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Ік Актив", номер запису про право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень 40008583, в тому числі заборонити звертати стягнення шляхом набуття права власності на підставі ст. 37 Закону України «Про іпотеку», відчужувати предмет іпотеки третім особам на підставі ст. 38 Закону України «Про іпотеку», відступати на користь третіх осіб права іпотекодержателя за Договором іпотеки від 26.05.2021 р.; заборонити державним реєстраторам речових прав на нерухоме майно, приватним та державним нотаріусам вчиняти будь-які дії, зокрема реєстраційні, щодо майна - комплексу будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Коломойцівська, будинок 3 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2263594212110, в тому числі спрямовані на зміну власника майна.
       В обґрунтування заяви про вжиття заходів забезпечення позову, Позивач зазначив, що за договором іпотеки від 26.05.2021 р., в забезпечення зобов`язань компанії ТЮРККАН ЯГ САНАЇ ВЕ ТІКАРЕТ АНОНІМ СІРКЕТІ перед Відповідачем за Генеральним кредитним договором № 030СRLN19000025 від 02.10.2019 р., в іпотеку третьої черги було передано належне Позивачу нерухоме майно - комплекс будівель та споруд загальною площею 59 652 кв. м., які входять до складу єдиного майнового комплексу - маслоекстакційного заводу, розташованого за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Коломойцівська, № 3, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2263594212110, номер запису про право власності 40008583 від 29.12.2020 р.. Проте, зважаючи на наявність спору щодо дійсності договору іпотеки, за результатами якого у випадку задоволення позовних вимог договір іпотеки може бути визнаний недійсний, Позивач вважає, що існує об`єктивна необхідність у тимчасових забезпечувальних заходах шляхом встановлення заборони відповідачу звертати стягнення до прийняття рішення у справі.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2021 р. заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ік Актив" про забезпечення позову задоволено. Судом вжито заходи забезпечення позову шляхом: заборони Відкритому акціонерному товариству "Зіраат Банк Азербайджан", який є юридичною особою, створеною за законодавством Республіки Азербайджан, вчиняти будь-які дії, спрямовані на зміну власника комплексу будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Коломойцівська, будинок 3, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2263594212110, який належить Товариству з обмеженою відповідальністю «ІК АКТИВ», номер запису про право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень 40008583, в тому числі заборонити звертати стягнення шляхом набуття права власності на підставі ст. 37 Закону України «Про іпотеку», відчужувати предмет іпотеки третім особам на підставі ст. 38 Закону України «Про іпотеку», відступати на користь третіх осіб права іпотекодержателя за Договором іпотеки від 26.05.2021 р.; заборонено державним реєстраторам речових прав на нерухоме майно, приватним та державним нотаріусам вчиняти будь-які дії, зокрема реєстраційні, щодо майна - комплексу будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Коломойцівська, будинок 3 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2263594212110, в тому числі спрямовані на зміну власника майна.
Задовольняючи заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ік Актив" про забезпечення позову, Господарський суд Дніпропетровської області зазначив, що  з обставин справи, в тому числі з факту вчинення Відповідачем правочину, спрямованого на обтяження спірного нерухомого майна ( іпотечний договір від 26.05.2021 р., посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Римською А.В., реєстровий номер 930 ) вбачається, що невжиття вказаних заходів забезпечення позову може істотно ускладнити у разі задоволення позовних вимог ефективний захист або поновлення порушених прав або інтересів Позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Оскільки, відчуження майна в порядку звернення стягнення на предмет іпотеки, продаж предмета іпотеки будь-якій особі-покупцеві чи відступлення на користь третіх осіб права іпотекодержателя зумовить необхідність з метою відновлення порушених прав, на захист яких подано даний позов, ініціювати процедуру захисту свого права як власника нерухомого майна, що потребуватиме значних як фінансових, так і правових витрат, покладання яких на Позивача буде неправомірним. Можливість відчуження спірного майна в порядку звернення стягнення на предмет іпотеку в позасудовому порядку та право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки    прямо передбачені статтями 37-38 Закону України "Про іпотеку". Отже у разі, якщо до закінчення розгляду справи Відкрите акціонерне товариство "Зіраат банк Азербайджан" у позасудовому порядку буде звернуто стягнення на предмет іпотеки та/або передано предмет іпотеки третім особам, то Позивач не зможе захистити або поновити свої права в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду, що істотно ускладнить чи взагалі унеможливить поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Позивача. За таких обставин, збереження спірних правовідносин в існуючому на сьогоднішній день стані буде спрямовано в тому числі на забезпечення збереження балансу інтересів як їх існуючих учасників, так і потенційно можливих учасників, які виникнуть під час вирішення спору, адже попередить можливість понесення ними можливих збитків та додаткових витрат у випадку подальшого відчуження комплексу будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Коломойцівська, будинок 3 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2263594212110.
Від Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову, яке  мотивоване незгодою Відповідача із вжитими судом заходами забезпечення позову, Заявник вважає їх такими, що порушують права Відповідача, та повинні бути скасовані судом, оскільки Позивачем не надано жодного доказу на підтвердження вчинення Відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язань до або після подачі позову, а отже рішення суду ґрунтується на припущеннях.
Крім того, Відповідач вважає, що у ході розгляду заяви Позивача про вжиття заходів забезпечення позову, суд неналежно оцінив обставини, на які посилався Позивач у своїй заяві, а також не навів фактичних обставин, які б свідчили про реальну ймовірність ускладнення чи унеможливлення ефективного захисту порушених прав Позивача.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022 р. відмовлено у задоволенні клопотання Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан" про скасування заходів забезпечення позову, застосованих ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2021 р.
У вказаній ухвалі місцевий господарський суд відзначив, що при вирішенні питання про забезпечення позову, тобто при постановленні ухвали про забезпечення позову від 16.11.2021 р., судом було здійснено оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо доцільності вжиття відповідних заходів з урахуванням, зокрема, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, адекватності заходу до забезпечення позову, тобто його відповідність вимогам, на забезпечення яких він вживається, а також справедливого балансу інтересів сторін у справі. Судом було встановлено, що запропоновані Позивачем заходи до забезпечення позову відповідають позовним вимогам, на забезпечення яких Позивач просив вжити ці заходи. При цьому судом враховано співвідношення права (інтересу), про захист яких просить Позивач. Суд звернув увагу, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів Позивача від можливих недобросовісних дій з боку Відповідача, щоб забезпечити Позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь Позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.
В основу оскаржуваного судового рішення покладено висновок місцевого господарського суду про те, що Відповідачем не наведено, а також належними та допустимими доказами не доведено існування обставин, які в розумінні ст. 145 ГПК України можуть бути підставами для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову, а клопотання ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом у процесі розгляду заяви про забезпечення позову.
Не погоджуючись з ухвалою господарського суду, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022 р. та прийняти нове судове рішення яким, задовольнити клопотання Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан" про скасування заходів забезпечення позову від 30.12.2021 р., скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2021 р..

8.      Оцінка аргументів учасників справи і   висновків суду першої інстанції.
Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1). Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 2). Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 4). 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника Позивача, дослідивши доводи, наведені в апеляційній скарзі та запереченнях на неї, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що в задоволенні апеляційної  скарги слід відмовити, а ухвалу  господарського суду слід залишити без змін, виходячи з наступного.
Предметом апеляційного перегляду є ухвала суду першої інстанції про відмову у   скасуванні заходів забезпечення позову, які вжиті ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2021 р..
Процесуальні підстави для застосування заходів забезпечення позову визначені статтею 136 ГПК України, згідно з якою господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Відповідно до частини 1 статті 137 ГПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина 4 статті 137 ГПК України).
Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.
Обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призводитиме до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості ( аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 13.04.2021 р. у справі № 910/19506/20 ).
Сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 ГПК України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.
У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.
Водночас, якщо Позивач звертається до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в такому випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. 
В таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду ( аналогічну правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 р. у справі №     910/1040/18 ).
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2021 р. задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ік Актив" про забезпечення позову задоволено. Вжито заходи забезпечення позову шляхом: заборони Відкритому акціонерному товариству "Зіраат Банк Азербайджан", який є юридичною особою, створеною за законодавством Республіки Азербайджан, вчиняти будь-які дії, спрямовані на зміну власника комплексу будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Коломойцівська, будинок 3, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2263594212110, який належить Товариству з обмеженою відповідальністю «ІК АКТИВ», номер запису про право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень 40008583, в тому числі заборонити звертати стягнення шляхом набуття права власності на підставі статті 37 Закону України «Про іпотеку», відчужувати предмет іпотеки третім особам на підставі статті 38 Закону України «Про іпотеку», відступати на користь третіх осіб права іпотекодержателя за Договором іпотеки від 26.05.2021 р.; заборонено державним реєстраторам речових прав на нерухоме майно, приватним та державним нотаріусам вчиняти будь-які дії, зокрема реєстраційні, щодо майна - комплексу будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Коломойцівська, будинок 3 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2263594212110, в тому числі спрямовані на зміну власника майна.
Задовольняючи заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ік Актив" про забезпечення позову, суд першої інстанції послався на наявність зв`язку між заявленими заходами забезпечення позову і предметом спору, співмірність та адекватність заходів із позовними вимогами, можливість забезпечення інтересів всіх учасників та попередження можливого порушення прав інших осіб при вирішенні спору судом. Наведене знаходиться в прямій залежності від цілісності спірних активів та незмінності суб`єкта їх володіння за час вирішення даного спору судом, порушення чого у випадку задоволення позову нівелюватиме ефективність обраного Позивачем способу захисту та може зумовити понесення збитків чи додаткових витрат іншими учасниками спірних правовідносин.
Щодо доводів апеляційної скарги про відсутність чи недостатність доказів необхідності вжиття запропонованих Позивачем заходів забезпечення, то як зазначила колегія суддів Верховного Суду у постанові від 23.06.2021 р. у справі № 904/6410/20 - процесуальним законом не визначається перелік відповідних доказів, які повинна надати особа до суду під час звернення із заявою про забезпечення позову, а тому суди у кожному конкретному випадку повинні оцінювати подані заінтересованою особою докази на предмет вірогідності, належності, допустимості та достовірності ( ст. ст. 86, 236 ГПК України ). 
Відповідно до ст. 145 ГПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову, розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.
Нормами чинного законодавства не визначено підстав та меж розгляду клопотання учасника справи про скасування заходів забезпечення позову, оскільки заходи забезпечення позову, як правило, вживаються за вмотивованим клопотанням Позивача для забезпечення ефективного захисту порушених прав.
Водночас, забезпечити баланс між правами та інтересами сторін покликаний інститут скасування заходів забезпечення позову. Саме розглядаючи клопотання про скасування заходів забезпечення позову, відбувається реалізація принципу змагальності учасників процесу.
Клопотання Заявника та апеляційна скарга Відповідача по суті зводяться до незгоди з ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2021 р.., якою вжито заходи забезпечення позову.
При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що такі аргументи не можуть бути підставою для скасування чи зміни ухвали суду про відмову у скасуванні заходів забезпечення позову, а повинні б були бути предметом апеляційного розгляду щодо обґрунтованості вжитих заходів забезпечення позову.
Водночас докази оскарження відповідної ухвали у матеріалах справи відсутні.
Колегія суддів зазначає, що при дослідженні вказаного клопотання про скасування заходів забезпечення позову, Заявник не вказав, які обставини змінилися в період з 16.11.2021 р. ( дата прийняття оскаржуваної ухвали ) по 17.01.2022 р. ( дата подання клопотання про скасування заходів ).
Отже апеляційний господарський суд погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог Позивача, а господарський суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.
Відповідно ст. ст. 13, 76, 77, 86 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
За викладених обставин, правомірними є висновки суду першої інстанції про відмову в задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2021 р., оскільки ймовірність порушення прав Позивача у разі задоволення позову і дальше існує, потреба у забезпеченні позову не відпала, а Заявником не наведено жодних аргументів про зміну обставин, які спричинили вжиття заходів забезпечення позову.
Враховуючи вищевикладене, Відповідач не спростував висновки суду першої інстанцій щодо правових підстав для відмови в скасуванні заходів забезпечення позову та не довів неправильне застосування судом норм матеріального та/або процесуального права як необхідної передумови для скасування прийнятого ним судового рішення.
А отже, ухвала місцевого господарського суду підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга – без задоволення.

9.      Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів Скаржника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду, позиція суду апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" ( рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006 р. ). Зокрема, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
У справі, що розглядається, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що Скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованого та правомірного висновку місцевого господарського суду про відсутність підстав для задоволення клопотання Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан" про скасування заходів забезпечення позову поданих відповідно до ухвали від 16.11.2021 у справі №   904/8775/21.
Отже, доводи заявника апеляційної скарги про порушення норм матеріального та процесуального права судом попередньої інстанцій під час прийняття оскаржуваного процесуального документу не знайшли свого підтвердження. 
Водночас колегія суддів погоджується з аргументами, викладеними Позивачем у відзиві на апеляційну скаргу, що ґрунтуються на встановлених місцевим господарським судом обставинах справи та відповідають нормам процесуального права, які регулюють спірні правовідносини.
     За таких обставин та з урахуванням меж розгляду апеляційної скарги  в порядку ст. 269 ГПК України, апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а оскаржувана ухвала підлягає  залишенню без змін.
10.    Судові витрати.
У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, згідно вимог ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на Скаржника.
На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 269, 270, 273, 275 - 285, 287 ГПК України, Центральний апеляційний господарський суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Відкритого акціонерного товариства "Зіраат банк Азербайджан"  залишити без задоволення. 

Ухвалу Господарського суду  Дніпропетровської області від 18.01.2022 р. у справі № 904/8775/21 залишити без змін. 

Витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Скаржника.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачено статтями 286-289 ГПК України.  

          Повний текст постанови складено 23.05.2022 р.

Головуючий                                                                                          І.М. Кощеєв

Суддя                                                                                                    Е.В. Орєшкіна

Суддя                                                                                                    О.В. Чус