ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2022 року 
м. Київ

справа №460/5545/20
адміністративне провадження №К/9901/22461/21 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого - Кашпур О.В.,
суддів - Радишевської О.Р., Уханенка С.А.                                                                                                                                                                                            
розглянув у попередньому судовому засіданні як суд касаційної інстанції адміністративну справу 
за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, провадження в якій відкрито
за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 20 січня 2021 року, ухвалене в складі головуючого судді Дудар О.М., і постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року, прийняту в складі колегії суддів: головуючого Заверухи О.Б., суддів Качмара В.Я., Ніколіна В.В.,
У С Т А Н О В И В :
І. Короткий зміст позовних вимог
1. У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив:
- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі - ГУ НП в Рівненській області) від 26 червня 2020 року №95 о/с в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 - старшого інспектора - чергового сектору реагування патрульної поліції №4 Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII); 
- поновити його на посаді старшого інспектора - чергового сектору реагування патрульної поліції №4 Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області з 26 червня 2020 року; 
- стягнути на його користь із ГУ НП в Рівненській області заробітну плату за час вимушеного прогулу.
2. На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначав про те, що він обіймав посаду старшого інспектора - чергового сектору реагування патрульної поліції №4 Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області. 24 червня 2020 року відносно нього складено адміністративні протоколи за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частиною першою статті 130, статтею 124 та статтею 122-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП). Наказом ГУ НП в Рівненській області від 26 червня 2020 року №95 о/с його звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII - у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Проте постановою Рівненського міського суду Рівненської області від 10 липня 2020 року провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 130, статтею 124 та статтею 122-2 КУпАП закрито за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, а тому позивач уважає, що у ГУ НП в Рівненській області відсутні підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності та звільнення           зі служби в поліції. ОСОБА_1 посилався на те, що відповідач призначив службове розслідування та прийняв рішення про притягнення його до дисциплінарної відповідальності не дочекавшись рішення суду у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, видав наказ про звільнення під час перебування його на лікарняному та безпідставно застосував крайній захід дисциплінарного стягнення. 
ІІ. Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їхнього ухвалення
3. Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 20 січня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.
4. Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 20 січня 2021 року - без змін. 
5. Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, виходив із того, що ГУ НП в Рівненській області надано суду достатні та належні докази         на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і доведено правомірність проведеного службового розслідування та оскаржуваного наказу від 26 червня 2020 року №95 о/с. 
ІІІ. Короткий зміст вимог касаційної скарги
6. ОСОБА_1 подав касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 20 січня 2021 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року і прийняти нову постанову, якою позов задовольнити. 
7. Як на підставу оскарження судових рішень ОСОБА_1 у касаційній скарзі послався на        пункт 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), що суди попередніх інстанцій порушили норми матеріального та процесуального права, застосували норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року в справі №821/1293/17, від 21 жовтня 2020 року в справі №819/447/17 та від 02 грудня 2020 року в справі №420/5368/18. Скаржник указує на те, що притягнення до дисциплінарної відповідальності                     за порушення дисципліни, що виразилося у вчиненні працівником поліції адміністративного правопорушення, можливе за умови підтвердження належними доказами, а також за наслідками закінчення розгляду справи про адміністративне правопорушення і набрання рішенням суду у           такій справі законної сили. ОСОБА_1 стверджує, що ця справа має для нього виняткове значення і стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики. 
IV. Позиція інших учасників справи
8. ГУ НП в Рівненській області подано відзив на касаційну скаргу із проханням залишити її без задоволення, а оскаржувані рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 20 січня 2021 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року - без змін, оскільки вони, на думку відповідача, прийняті з додержанням норм матеріального і процесуального права. Висновки, зроблені судами попередніх інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях, як указує ГУ НП в Рівненській області, узгоджуються із правовими висновками, викладеними Верховним Судом у постановах у справах з подібними правовідносинами.  
V. Рух справи у суді касаційної інстанції
9. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Кашпур О.В., суддів Радишевської О.Р., Уханенка С.А. ухвалою від 11 серпня 2021 року відкрив касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.
10. Ухвалою Верховного Суду у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду          Кашпур О.В. від 05 липня 2022 року справу призначено до розгляду в попередньому судовому засіданні на 07 липня 2022 року. 
VI. Стислий виклад обставин справи, установлених судами першої та апеляційної інстанцій
11. З 07 листопада 2015 року ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції, прийнявши Присягу поліцейського. З 09 вересня 2019 року обіймав посаду старшого інспектора - чергового сектору реагування патрульної поліції №4 Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області. 
12. 24 червня 2020 року відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення (серії БД №222164) за частиною першою статті 130 КУпАП, згідно з яким водій ОСОБА_1 24 червня 2020 року близько 00 год 30 хв на вул. Богоявленська, 38 у м. Рівному керував транспортним засобом BMW530XD, державний номерний знак НОМЕР_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, поведінка, що не відповідає обстановці). Від проходження медичного огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу та у медичному закладі відмовився у присутності двох свідків, чим порушив вимоги пункту 2.5 Правил дорожнього руху.
13. Факт відмови ОСОБА_1 від медичного огляду на місці зупинки транспортного засобу та  у закладі охорони здоров`я підтверджується матеріалами справи, зокрема, актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів від 24 червня 2020 року, направленням на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 24 червня 2020 року, поясненнями свідків, рапортом поліцейського взводу №1 роти №3 Управління патрульної поліції в Рівненській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі - УПП в Рівненській області ДПП НП України) - капрала поліції Брик А.В. від 24 червня 2020 року, відеозаписами, які здійснювалися працівниками поліції            24 червня 2020 року. 
14. 24 червня 2020 року відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення (серії БД №192759) за статтею 122-2 КУпАП, відповідно до якого водій            ОСОБА_1 24 червня 2020 року близько 00 год 30 хв на вул. Богоявленська у м. Рівному керуючи транспортним засобом BMW530XD, державний номерний знак НОМЕР_1 , на вимогу працівника поліції про зупинку транспортного засобу, завчасно подану за допомогою проблискових маячків синього і червоного кольору, гучномовця, не зупинився. Був затриманий шляхом переслідування на патрульному автомобілі на вул. Богоявленська, 38 у м. Рівному. 
15. 24 червня 2020 року відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення (серії БД №192758) за статтею 124 КУпАП, згідно з яким водій ОСОБА_1            24 червня 2020 року близько 00 год 34 хв на вул. Богоявленська, 38 у м. Рівному керуючи транспортним засобом BMW530XD, державний номерний знак НОМЕР_1 , не був уважний, не стежив за дорожньою обстановкою, не обрав безпечної швидкості руху, в результаті чого здійснив наїзд           на бордюрний камінь, внаслідок чого транспортний засіб отримав механічні пошкодження та було пошкоджено 20 м бордюрного каменю. 
16. 24 червня 2020 року відносно ОСОБА_1 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі (серії ДПО18 №729607), якою до ОСОБА_1 , який 24 червня 2020 року близько 00 год 30 хв керуючи транспортним засобом BMW530XD, державний номерний знак НОМЕР_1 , на перехресті вулиць Богоявленська-Шухевича             у м. Рівному порушив правила зупинки, здійснив зупинку транспортного засобу на перехресті,       тобто скоїв адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 122 КУпАП, застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255 грн. 
17. 24 червня 2020 року начальник ГУ НП в Рівненській області, отримавши вказану інформацію, видав наказ №1058 «Про призначення службового розслідування», яким призначив службове розслідування з метою повної, всебічної, об`єктивної перевірки відомостей щодо неналежного виконання своїх функціональних обов`язків окремими працівниками Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області, у тому числі в частині профілактики порушень службової дисципліни, що могли стати причинами та умовами зазначеної надзвичайної події за участю майора поліції ОСОБА_1 , а також обставин скоєння ним порушень службової дисципліни.   
18. На виконання вказаного наказу було створено дисциплінарну комісію, яка за результатами проведеного службового розслідування 25 червня 2020 року склала висновок службового розслідування за відомостями щодо порушення службової дисципліни працівником поліції, яким рекомендувала звільнити ОСОБА_1 зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада            2016 року №1179, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за №1576/29706 (далі - Правила етичної поведінки), що виразилося в недотриманні нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, перебуванні за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, а також у вчиненні дій, які несумісні з вимогами, які пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, а саме відмови від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора          або в медичному закладі, що у свою чергу дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції.
19. Висновок службового розслідування зроблений дисциплінарною комісією на підставі пояснень: позивача; поліцейського взводу №1 роти №3 УПП в Рівненській області ДПП НП України - старшого лейтенанта поліції Радчука Д.М. і поліцейського взводу №1 роти №3 УПП в Рівненській області ДПП НП України - капрала поліції Брик А.В. , які складали адміністративні матеріали відносно позивача; заступника командира роти №4 батальйону УПП в Рівненській області ДПП НП України - старшого лейтенанта поліції Леська Ю.О. , який разом із інспектором роти №3 батальйону УПП в Рівненській області ДПП НП України - лейтенантом поліції Гапончуком О.М. прибув на місце події за повідомленням про допомогу вказаним поліцейським; старшого інспектора СКЗ Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області - майора поліції Марко С.В. ; т.в.о. начальника Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області - майора поліції Бемчука А.М. ; начальника СРПП №4 Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області - майора поліції Кучера О.В. ; свідків,                       за участю яких здійснювалося складання адміністративних матеріалів відносно позивача:         ОСОБА_9 і ОСОБА_10 . Були досліджені відповідні документи та переглянуто відеозаписи,  які здійснювалися працівниками поліції 24 червня 2020 року.  
20. 25 червня 2020 року ГУ НП в Рівненській області видано наказ №465 «Про притягнення                    до дисциплінарної відповідальності», яким наказано звільнити зі служби в поліції старшого інспектора - чергового сектору реагування патрульної поліції №4 Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області ОСОБА_1 згідно         з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII за порушення службової дисципліни,          пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, вимог Правил етичної поведінки, що виразилося в недотриманні нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, перебуванні за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, а також у вчиненні дій, які несумісні з вимогами, які пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, а саме відмови від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння    за допомогою газоаналізатора або в медичному закладі, що у свою чергу дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції (пункт 1). 
21. 26 червня 2020 року ГУ НП в Рівненській області видано наказ №95 о/с «По особовому складу», яким майора поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора - чергового сектору реагування патрульної поліції №4 Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП      в Рівненській області, звільнено зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини першої статті                 77 Закону №580-VIII (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) 26 червня 2020 року. 
22. Постановою Рівненського міського суду Рівненської області від 10 липня 2020 року (справа №569/10199/20) провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 130, статтею 124, статтею 122-2 КУпАП закрито за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.
23. 17 серпня 2020 року ГУ НП в Рівненській області видано наказ №126 о/с «По особовому складу», яким унесено часткові зміни до наказу ГУ НП в Рівненській області від 26 червня 2020 року №95 о/с у частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора - чергового сектору реагування патрульної поліції №4 Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області, - наказано, зокрема, вважати, що позивача звільнено зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) - 04 липня 2020 року. 
24. Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 03 лютого 2021 року (справа №569/10106/20) відмовлено у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до УПП в Рівненській області ДПП НП України, ДПП НП України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ДПО18 №729607 від                   24 червня 2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1                  за вчинення правопорушення, передбаченого частиною першою статті 122 КУпАП, закриття провадження по справі.
VІІ. Джерела права й акти їхнього застосування
25. Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
26. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон №580-VIII, за приписами частини першої статті 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
27. У статті 18 Закону №580-VIII закріплені основні обов`язки поліцейського, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, зміст якої закріплений у статті 64 Закону №580-VIII; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
28. Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, з-поміж іншого: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.
29. Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.
30. Приписами частин першої та другої статті 19 Закону №580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
31. Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), у частині першій статті 1 якого визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
32. Службова дисципліна, як закріплено у частині другій статті 1 Дисциплінарного статуту, ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
33. Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;            2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;                        7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
34. У статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених КУпАП. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
35. Дисциплінарним проступком, як визначено у статті 12 Дисциплінарного статуту, визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
36. Згідно з пунктом 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306, водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
37. Відповідно до частин першої та другої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
38. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження;            2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (частина третя статті 13 Дисциплінарного статуту). 
39. Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. 
40. Відповідно до частин першої-сьомої, десятої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному КУпАП, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
41. Приписами частин першої та п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
42. Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. 
43. У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;                 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;               8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;                10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку,             а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку (частина перша статті 19 Дисциплінарного статуту). 
44. Приписами частин третьої та восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту закріплено, що під           час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія та керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
45. Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується                не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців                 з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
46. За правилами частин першої та четвертої статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи             часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані            до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.
VІІІ. Позиція Верховного Суду
47. Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає           судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
48. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що           не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України). 
49. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 4-7 частини третьої статті 353, абзацом другим частини першої статті 354 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (частина третя статті 341 КАС України).
50. Надаючи оцінку обґрунтованості касаційної скарги та оскаржуваним судовим рішенням, Верховний Суд, з урахуванням приписів статті 341 КАС України, виходить із таких міркувань.
51. Службова дисципліна полягає у дотриманні (виконанні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими актами передбачені.
52. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного поліцейського, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників. 
53. Обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування.
54. Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
55. Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків унаслідок вчинення поліцейським певних дій чи бездіяльності.
56. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому таке рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду дисциплінарного стягнення.
57. Отже, службовим розслідуванням має бути встановлено, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) воно було призначено.
58. Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що підставою для призначення ГУ НП в Рівненській області службового розслідування стало надходження інформації щодо складання              24 червня 2020 року відносно старшого інспектора - чергового сектору реагування патрульної поліції №4 Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області ОСОБА_1 протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 130, статтею 124, статтею 122-2 КУпАП, а також постанови про  накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі за частиною першою статті 122 КУпАП. 
59. У наказі про призначення службового розслідування від 24 червня 2020 року №1058 чітко визначено, що таке призначається з метою повної, всебічної, об`єктивної перевірки відомостей щодо неналежного виконання своїх функціональних обов`язків окремими працівниками Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області, у тому числі            в частині профілактики порушень службової дисципліни, що могли стати причинами та умовами зазначеної надзвичайної події за участю майора поліції ОСОБА_1 , а також обставин скоєння ним порушень службової дисципліни.
60. За результатами проведеного службового розслідування складений висновок службового розслідування за відомостями щодо порушення службової дисципліни працівником поліції, затверджений 25 червня 2020 року начальником ГУ НП в Рівненській області. У ході службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що позивач порушив службову дисципліну, пункти 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, вимоги Правил етичної поведінки, що виразилося в недотриманні нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, перебуванні за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, а також у вчиненні дій, які несумісні з вимогами, які пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, а саме відмови від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння       за допомогою газоаналізатора або в медичному закладі, що у свою чергу дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції.
61. ГУ НП в Рівненській області дотримані вимоги щодо проведення службового розслідування і не допущені порушення щодо порядку його проведення.
62. У висновку службового розслідування від 25 червня 2020 року та наказі про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності від 25 червня 2020 року №465 чітко визначено, що підставою для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності є наявність у його діях саме дисциплінарного проступку.
63. З огляду на наведені правові норми та встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що знайшли своє підтвердження               під час розгляду цієї справи судами попередніх інстанцій, слідує, що відповідач правомірно застосовував до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у зв`язку із підтвердженням факту вчинення ним дисциплінарного проступку. 
64. ОСОБА_1 , з-поміж іншого, всупереч пункту 2.5 Правил дорожнього руху відмовився              від виконання законних вимог поліцейських щодо проходження огляду на стан сп`яніння, що, безсумнівно, принижує звання поліцейського, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості позивача як поліцейського. Суди правильно звернули увагу на те, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.
65. Доводи позивача про відсутність достатніх і належних доказів порушення ним службової дисципліни - вчинення дисциплінарного проступку є безпідставними, оскільки це підтверджується висновком службового розслідування, який складений на підставі обставин, що підтверджуються відповідними матеріалами, показами свідків і відеозаписами. 
66. Висновком службового розслідування, наказом про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та оскаржуваними судовими рішеннями встановлено, в чому саме полягало порушення службової дисципліни та які норми законодавства порушено позивачем.
67. Аргументи позивача про те, що постановою Рівненського міського суду Рівненської області             від 10 липня 2020 року (справа №569/10199/20) провадження у справі про притягнення            ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 130, статтею 124, статтею 122-2 КУпАП закрито за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення - є слушними тільки в тій частині, що в діях позивача відсутній склад саме цих адміністративних правопорушень, проте не дисциплінарного проступку.
68. Адміністративна та дисциплінарна відповідальність є різними, окремими і самостійними видами відповідальності поліцейського. Порядок і підстави притягнення поліцейського до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.
69. Верховний Суд неодноразово висловлював правову позицію про те, що закриття провадження          у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, проте не дисциплінарного проступку. 
70. Такі висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 06 березня 2019 року в справі №816/1534/16, від 17 липня 2019 року в справі №806/2555/17, від 22 жовтня 2019 року в справі №480/3950/18, від 29 листопада 2019 року в справі №824/832/18-а, від 13 лютого 2020 року в справі №1.380.2019.000121, від 24 вересня 2020 року в справі №420/602/19, від 19 травня 2022 року в справі №480/4079/18, від 26 травня 2022 року в справі №420/3630/20 та інших. 
71. Відсутність факту притягнення поліцейського до адміністративної відповідальності не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який уповноважена особа у      порядку Дисциплінарного статуту має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення             як звільнення зі служби в поліції.
72. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. 
73. Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі №819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі №480/4079/18 та інших.  
74. Варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим необхідно розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
75. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення позивачеві відповідачем ураховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, а також висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 17 липня 2019 року в справі №806/2555/17.
76. За наведених обставин, необхідно погодитися із висновками судів попередніх інстанцій про              те, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством. 
77. Отже, оскільки на позивача правомірно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку, відсутні підстави для скасування оскаржуваного наказу від 26 червня 2020 року №95 о/с та поновлення його на службі в органах Національної поліції.
78. Перебування ОСОБА_1 на час прийняття оскаржуваного наказу (26 червня 2020 року) на лікарняному (з 24 червня 2020 року до 03 липня 2020 року) було враховано відповідачем шляхом зміни дати його звільнення. Так, наказом ГУ НП в Рівненській області від 17 серпня 2020 року         №126 о/с унесено часткові зміни до наказу ГУ НП в Рівненській області від 26 червня 2020 року №95 о/с, зокрема, датою звільнення позивача визначено 04 липня 2020 року.
79. Оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій, які переглянуті                 Верховним Судом у передбачених статтею 341 КАС України межах, ухвалені з додержанням              норм матеріального і процесуального права. Доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.                
80. Посилання у касаційній скарзі на те, що суди попередніх інстанцій застосували норми права          без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених          у постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року в справі №821/1293/17, від 21 жовтня               2020 року в справі №819/447/17 та від 02 грудня 2020 року в справі №420/5368/18, не заслуговують на увагу, оскільки у цих справах і справі, яка переглядається, судами встановлено різні фактичні обставини.
81. За таких обставин, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу            ОСОБА_1 необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 20 січня 2021 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року - без змін.
IХ. Судові витрати
82. Ураховуючи результат касаційного розгляду та те, що позивачем судовий збір за                       подання позовної заяви, апеляційної та касаційної скарг не сплачувався, судові витрати не розподіляються.
Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду
П О С Т А Н О В И В :
1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
2. Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 20 січня 2021 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року в справі №460/5545/20 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий:                                                                                          О. В. Кашпур 
Судді:                                                                                                     О. Р. Радишевська
                                                                                                    С. А. Уханенко