Постанова                                            
Іменем  України                    
 
04 травня 2022 року
м. Київ
 
справа № 183/7289/18
провадження № 61-15066св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - акціонерне товариство «Інтерпайп Новомосковський трубний завод»,
третя особа - ОСОБА_2 ,
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового касаційну скаргу акціонерного товариства «Інтерпайп Новомосковський трубний завод» на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 березня 2021 року у складі судді Городецького Д. І. та постанову Дніпровського апеляційного суду 
від 04 серпня 2021 року у складі колегії суддів: Петешенкової М. Ю., Городничої В. С., Лаченкової О. В.,
ВСТАНОВИВ:
Основний зміст позовної заяви та її обґрунтування
У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до акціонерного товариства «Інтерпайп Новомосковський трубний завод» 
(далі - АТ «Інтерпайп НМТЗ»), третя особа - ОСОБА_2 , про визнання незаконними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що з 01 квітня 2015 року по 31 серпня 
2018 року він працював на посаді начальника цеху енергозабезпечення сервісної служби публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Новомосковський трубний завод» (далі - ПАТ «Інтерпайп НМТЗ») (теперішня назва - АТ «Інтерпайп НМТЗ»). Наказом ПАТ «Інтерпайп НМТЗ» від 17 серпня 2018 року № 358 «Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення» його притягнуто до дисциплінарної відповідальності, оголошено догану за відсутність належного контролю за діями підлеглих матеріально-відповідальних осіб, відсутність належного обліку, зберігання та використання товарно-матеріальних цінностей. Також, зазначеним наказом притягнуто до дисциплінарної відповідальності майстра цеху енергозабезпечення ОСОБА_2 за грубе порушення вимог посадової інструкції пунктів 2.24.1, 2.24.4 та 4.6, що виразилося у неналежному стані обліку, зберігання та використання товарно-матеріальних цінностей та позбавлено преміальних виплат за підсумками роботи за липень місяць 
2018 року в розмірі 100 %. Підставою притягнення його до дисциплінарної відповідальності була службова перевірка, проведена співробітниками служби економічної безпеки ПАТ «Інтерпайп НМТЗ», якою виявлено розукомплектування трансформаторної підстанції «ТП-10» та відсутність у ній ошиновки роз`єднувача 0,4 кВт, про що повідомив старший зміни 
ОСОБА_3 та начальник цеху енергозабезпечення ОСОБА_1 .
Позивач вважав оскаржуваний наказ від 17 серпня 2018 року № 358 незаконним, оскільки будь-яких порушень трудової дисципліни він не допускав. Вказував, що у наказі наявне посилання, що ОСОБА_2 вину визнав і вказав, що надалі подібних упущень у роботі не допустить. У наданих письмових поясненнях співробітникам служби економічної безпеки він заперечував свою вину щодо нестачі та неналежного зберігання товарно-матеріальних цінностей. Зокрема, ним було зазначено, що черговим персоналом щоденно здійснюється огляд трансформаторної підстанції про що робиться запис у журналі. Щодо вказаних обставин розукомплектування трансформаторної підстанції та відсутності ошиновки роз`єднувача 0,4 кВт, зазначав, що служба безпеки AT «Інтерпайп НМТЗ» не встановила, коли саме було вчинено розукомплектування трансформаторної підстанції «ТП-10»: у робочий час зміни, чи це відбулось у неробочий час, а також, чи мав   ОСОБА_2 реальну можливість запобігти цьому порушенню. При цьому, оскаржуваний наказ та матеріали службової перевірки не містять відомостей щодо розміру спричиненої шкоди за незабезпечення збереження ввіреної трансформаторної підстанції, яка мала інвентаризаційний номер та обліковувалась на підприємстві як основний засіб.
Також позивач зазначав, що наказом ПАТ «Інтерпайп НМТЗ» від 29 серпня 2018 року № 369 «Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення» його, начальника цеху енергозабезпечення   ОСОБА_1 , притягнуто до дисциплінарної відповідальності та за відсутність належного контролю за діями підлеглих матеріально-відповідальних осіб, відсутність належного обліку, зберігання та використання товарно-матеріальних цінностей оголошено догану і позбавлено преміювальних виплат за результатами роботи за серпень місяць 2018 року в розмірі 100 %.
Вважав, що факти, викладені в наказі, не відповідають дійсності. Всупереч Інструкції по інвентаризації основних засобів, нематеріальних активів, товарно-матеріальних цінностей, грошових коштів і документів та розрахунків, затвердженої наказом Міністерства фінансів України 
від 11 серпня 1994 року № 69, відповідач не провів інвентаризацію, яку пропонував зробити, та не встановив нестачу, неналежне зберігання та використання вказаних товарно-матеріальних цінностей, як наслідок не довів того, що саме його посадові обов`язки виконувалися неналежно та з його провини був відсутній належний контроль за діями підлеглих матеріально-відповідальних осіб, відсутній належний облік, зберігання та використання товарно-матеріальних цінностей.
Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_1 просив суд визнати незаконним та скасувати наказ ПАТ «Інтерпайп НВТЗ» від 17 серпня 2018 року № 358 «Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення»; визнати незаконним та скасувати наказ ПАТ «Інтерпайп НМТЗ» від 29 серпня 
2018 року № 369 «Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення».
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 березня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.
Визнано незаконним та скасовано пункт 1 наказу ПАТ «Інтерпайп НМТЗ» 
від 17 серпня 2018 року № 358 «Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення», відповідно до якого за відсутність належного контролю за діями підлеглих матеріально-відповідальних осіб, відсутність належного обліку, зберігання та використання товарно-матеріальних цінностей начальнику цеху енергозабезпечення ОСОБА_1 оголошено догану.
Визнано незаконним та скасовано пункт 1 наказу ПАТ «Інтерпайп НМТЗ» 
від 29 серпня 2018 року № 369 «Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення», відповідно до якого за відсутність належного контролю за діями підлеглих матеріально-відповідальних осіб, відсутність належного обліку, зберігання та використання товарно-матеріальних цінностей начальнику цеху енергозабезпечення ОСОБА_1 оголошено догану та позбавлено преміювальних виплат за результатами роботи за серпень місяць 2018 року в розмірі 100 %.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що дисциплінарне стягнення згідно наказу від 17 серпня 2018 року № 358 «Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення» застосоване після спливу місячного строку з дня виявлення проступку, факти, викладені у наказі від 29 серпня 2018 року               № 369 «Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення», є недоведеними, тому притягнення працівника до відповідальності було безпідставним.
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 04 серпня 2021 року апеляційну скаргу АТ «Інтерпайп НМТЗ» залишено без задоволення. Рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області 
від 29 березня 2021 року залишено без змін.
Постанову суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що оскільки відкриття вхідних дверей трансформаторної підстанції ТП-10, у якій відсутня ошиновка роз`єднувача 0,4 кВт, було виявлене 06 липня 2018 року, а наказ № 358 «Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення» виданий 
17 серпня 2018 року, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що пункт 1 наказу ПАТ «Інтерпайп НМТЗ» від 17 серпня 2018 року № 358 «Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення», відповідно до якого за відсутність належного контролю за діями підлеглих матеріально-відповідальних осіб, відсутність належного обліку, зберігання та використання товарно-матеріальних цінностей начальнику цеху енергозабезпечення ОСОБА_1 оголошено догану, підлягає визнанню незаконним та має бути скасованим.
Приймаючи до уваги відсутність відповідних доказів порушення ОСОБА_1 трудової дисципліни та посадової інструкції, враховуючи, що відповідачем не була доведена провина позивача у порушенні Посадової інструкції начальника цеху енергозабезпечення, судом першої інстанції обґрунтовано визнано незаконним та скасовано пункт 1 наказу 
ПАТ «Інтерпайп НМТЗ» від 29 серпня 2018 року № 369.
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції та доводи особи, яка її подала
У серпні 2021 року до Верховного Суду засобами поштового зв`язку 
АТ «Інтерпайп НМТЗ» подало касаційну скаргу на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 березня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 04 серпня 2021 року в частині задоволених позовних вимог, у якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.
Підставами касаційного оскарження вказаних судових рішень заявник зазначає неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права, порушення норм процесуального права, вказує, що суди в оскаржуваних судових рішеннях застосували норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року у справі № 718/801/17 від 04 лютого 2021 року у справі 
№ 552/6725/19, відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах та суди не дослідили зібрані у справі докази (пункти 1, 3 та 4 частини другої статті 389 ЦПК України, пункт 1 частини третьої статті 411 ЦПК України).
Доводи касаційної скарги обґрунтовані тим, що проступок виявлено на підставі проведеного службового розслідування після надання відповідних пояснень начальником цеху енергозабезпечення ОСОБА_1 
від 31 липня 2018 року та матеріально-відповідальною особою цеху енергозабезпечення ОСОБА_2 від 02 серпня 2018 року, а отже суди першої та апеляційної інстанції невірно встановили момент виявлення проступку, як такого, оскільки фактичним моментом виявлення проступку є його фіксація у відповідному документі про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення такого проступку уповноваженими на те особами, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки такого проступку.
Щодо іншого наказу, то касаційна скарга містить доводи про те, що суди першої і апеляційної інстанції не врахували, що при встановленні фактів неналежного використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей проведення інвентаризації не є обов`язковим, висновки суду в цій частині є нормативно необґрунтованими. Тим більше, власник або уповноважений ним орган вправі призначати проведення перевірок та ревізій стосовно належного йому майна, а факт порушення умов обліку, зберігання і використання товарно-матеріальних цінностей може бути підтверджений висновками проведеної службової перевірки, призначеної адміністрацією підприємства.
Ухвалою Верховного Суду від 01 листопада 2021 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою.
Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу 
У грудні 2021 року до Верховного Суду надійшов відзив  ОСОБА_1 на касаційну скаргу АТ «Інтерпайп НМТЗ», у якому він просив зазначену касаційну скаргу залишити без задоволення, оскаржувані судові рішення залишити без змін.  
Фактичні обставини справи, встановлені судами
З 01 квітня 2015 року по 31 серпня 2018 року ОСОБА_1 працював на посаді начальника цеху енергозабезпечення сервісної служби 
ПАТ «Інтерпайп НМТЗ».
Наказом від 30 серпня 2018 року № 138к ОСОБА_1 було звільнено з посади за згодою сторін на підставі статті 36 КЗпП України.
Пунктом 1 наказу ПАТ «Інтерпайп НМТЗ» від 17 серпня 2018 року № 358 «Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення», начальника цеху енергозабезпечення ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності, оголошено догану за відсутність належного контролю за діями підлеглих матеріально-відповідальних осіб, відсутність належного обліку, зберігання та використання товарно-матеріальних цінностей начальнику цеху енергозабезпечення оголошено догану.
Пунктом 2 зазначеного вище наказу притягнуто до дисциплінарної відповідальності майстра цеху енергозабезпечення ОСОБА_2 за грубе порушення вимог посадової інструкції пунктів 2.24.1, 2.24.4 та 4.6, що виразилося у неналежному стані обліку, зберігання та використання 
товарно-матеріальних цінностей та позбавлено преміальних виплат за підсумками роботи за липень місяць 2018 року в розмірі 100 %.
Згідно з пунктом 3 наказу від 17 серпня 2018 року № 358 головному інженеру заводу ОСОБА_4 необхідно визначити організаційні заходи для забезпечення належного обліку, зберігання та використання товарно-матеріальних цінностей.
06 липня 2018 року електромонтер ОСОБА_3 звернувся із службовою запискою до начальника цеху енергозабезпечення ОСОБА_1 , в якій повідомив про те, що відкриті вхідні двері трансформаторної підстанції 
ТП-10, відсутня ошиновка роз`єднувача 0,4 кВт.
06 липня 2018 року начальник цеху енергозабезпечення ОСОБА_1 звернувся із службовою запискою до заступника директора служби економічної безпеки Панасенко І. І., в якій повідомив про те, що виявлені відкритими вхідні двері трансформаторної підстанції ТП-10, у якій відсутня ошиновка роз`єднувача 0,4 кВт.
Позиція Верховного Суду
Перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом (-ами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
За змістом частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
На підставі статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.
Відповідно до статті 140 КЗпП України трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю.
У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу.
Статтею 141 КЗпП України визначено, що власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту.
На підставі статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 
1) догана; 2) звільнення.
Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.
Статтею 147-1 КЗпП України визначено, що дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.
На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність за статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищестоящими щодо органів, вказаних у частині першій цієї статті.
Вимогами статті 148 КЗпП України передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.
Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.
У відповідності до статті 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.
За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.
При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.
Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.
На підставі статті 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV цього Кодексу).
При розгляді судами справ щодо накладення дисциплінарних стягнень судам необхідно з`ясувати, у чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом для накладення стягнення, чи дотримані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховувались обставини, за яких вчинено проступок тощо.
За положеннями статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Зазначене узгоджується із правовим висновком, висловленим у постанові Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17 (провадження № 61-38286св18).
Оскільки порушення було виявлене 06 липня 2018 року, а наказ № 358 
«Про порушення встановленого порядку обліку, використання та зберігання товарно-матеріальних цінностей в цеху енергозабезпечення» виданий 
17 серпня 2018 року, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов обґрунтованого висновку, що пункт 1 вказаного наказу, відповідно до якого за відсутність належного контролю за діями підлеглих матеріально-відповідальних осіб, відсутність належного обліку, зберігання та використання товарно-матеріальних цінностей начальнику цеху енергозабезпечення ОСОБА_1 оголошено догану, підлягає визнанню незаконним та має бути скасований.
У відповідності до пункту 2.10.1 Посадової інструкції начальника цеху енергозабезпечення, начальник цеху зобов`язаний забезпечувати достовірний облік і правильне зберігання матеріальних цінностей, не допускати знищення або пошкодження матеріальних цінностей на ввірених йому ділянках, приймати заходи по недопущенню крадіжок, не допускати випадків неприйняття заходів к порушникам.
Згідно з пунктом 4.6 Посадової інструкції начальника цеху енергозабезпечення, начальник цеху несе відповідальність за невиконання обов`язків, передбачених зазначеною інструкцією.
На підставі пунктів 5.1 Посадової інструкції начальника цеху енергозабезпечення, начальник цеху повинен знати накази, постанови, розпорядження та інші керуючі матеріали, які стосуються виробничо-господарської діяльності.
З урахуванням вимог трудового законодавства, у трудових спорах саме відповідач повинен довести, що накладення стягнення відбулося без порушення законодавства про працю.
Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що відповідачем не доведена провина позивача у порушенні посадової інструкції начальника цеху енергозабезпечення, перевірка була проведена поверхнево, формально, без наявності відповідних доказів щодо порушення ОСОБА_1 трудової дисципліни та посадової інструкції.
Крім того, відповідачем АТ «Інтерпайп НМТЗ» не надано суду доказів, які підтверджують факти, які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та зазначені в наказі, а саме, не надано будь-якого акту, що підтверджує відсутність апарату високого тиску «KARCHER HD 6/15 С» на території заводу, доказів того, яким чином встановлено, що зазначеним апаратом на території заводу користувався начальник цеха ОСОБА_1 для мийки власного автомобіля і в подальшому був вивезений ним за територію підприємства на власному автомобілі, інвентаризація товарно-матеріальних цінностей не була проведена, що свідчить про формальність та неповноту службової перевірки, на підставі якої було притягнуто працівника до відповідальності.
Доводи касаційної скарги про те, що суд першої інстанції неправильно встановив момент виявлення проступку, зводяться до неправильного тлумачення заявником положень статті 148 КЗпП України та не спростовують висновки суду щодо оцінки законності наказу № 358 від 17 серпня 2018 року.
Аргументи касаційної скарги висновків судів не спростовують, за своїм змістом зводяться до незгоди з ними та необхідності здійснення переоцінки доказів та встановлення фактичних обставин справи щодо доведеності заявлених позивачем вимог, що знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду (стаття 400 ЦПК України).
Доводи касаційної скарги про неврахування судами першої та апеляційної інстанцій висновків щодо застосування норм матеріального й процесуального права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року у справі № 718/801/17 та 
від 04 лютого 2021 року у справі № 552/6725/19, на які заявник посилався у касаційній скарзі, є необґрунтованими, а висновки судів попередніх інстанцій не суперечать зазначеним висновкам Верховного Суду.
Інші доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій ухвалені без додержання норм матеріального і процесуального права та зводяться значною мірою до переоцінки доказів у справі, що відповідно до положень статті 400 ЦПК України знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду.
Слід зазначити, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено статтями 77, 78, 79, 80, 89, 367 ЦПК України. Суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (постанова Великої Палата Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі 
№ 373/2054/16-ц, провадження № 14-446цс18).
Порушень норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення справи, а також обставин, які є обов`язковими підставами для скасування судових рішень, суд касаційної інстанції не встановив.
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції та постанови апеляційного суду - без змін.
Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду 
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу акціонерного товариства «Інтерпайп Новомосковський трубний завод» залишити без задоволення.
Рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 березня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду 
від 04 серпня 2021 року залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді                                                                                                   С. Ф. Хопта
                                                                                                               Є. В. Синельников
   В. В. Шипович