ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/11159/21                                                                       Суддя першої інстанції: Рідзель О.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  14 червня 2022 року                                                                                            м. Київ
          Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
          головуючого судді          - Пилипенко О.Є.  
          суддів                              - Глущенко Я.Б. та Собківа Я.М.,
          при секретарі                     - Ткаченко В.В., 
          розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 02 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АРГОХІМТРЕЙД УКРАЇНА-2019» до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення,
В С Т А Н О В И Л А :

У грудні 2021 року позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «АРГОХІМТРЕЙД УКРАЇНА-2019» звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення, в якому просив: 
- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Черкаській області № 39103 від 06.12.2021 року про відповідність ТОВ «АРГОХІМТРЕЙД УКРАЇНА-2019» критеріям ризиковості платника податку;
- зобов`язати Головне управління ДПС у Черкаській області виключити ТОВ «АРГОХІМТРЕЙД УКРАЇНА-2019» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 02 лютого 2022 року адміністративний позов задоволено частково:
- визнано протиправним та скасовано рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 06.12.2021 року №75726 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрохімтрейд Україна-2019» критеріям ризиковості платника податку;
- зобов`язано Головне управління ДПС у Черкаській області (18002, м. Черкаси, вул.Хрещатик, буд. 235, код ЄДРПОУ 44131663) виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Агрохімтрейд Україна-2019» (18000, м. Черкаси, вул. Якубовського, буд.12, офіс 2-А, код ЄДРПОУ 43224919) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.
-          у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись з судовим рішенням, Головне управління Державної податкової служби у Черкаській області, як відокремлений підрозділ ДПС звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.
Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення було неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, порушено норми матеріального та процесуального права. 
Відзив на апеляційну скаргу від Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрохімтрейд Україна - 2019» до суду апеляційної інстанції не надходив. 
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст.. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Приймаючи рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, крім того, 23.11.2021 року позивачем подано контролюючому органу пояснення, втім вказаним обставинам відповідач не надав належну оцінку, обмежившись формулюванням «надання недостатньої кількості документів для підтвердження можливості проведення господарських операцій», що, на переконання суду свідчить про не доведення відповідачем правомірності рішення від 06.12.2021 року №75726 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Колегія суддів вважає вказаний висновок суду першої інстанції обґрунтованим, з огляду на наступне.
Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, 09.09.2021 року Головним управлінням ДПС у Черкаській області було прийнято рішення №59669, яким ТОВ «Агрохімтрейд - 2019» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: відповідно до даних ЄРПН виявлено придбання продукції у контрагентів, що відповідають критеріям ризиковості ТОВ «Торговий дім «Трейдагрохім Україна».
23.11.2021 року позивачем подано контролюючому органу пояснення відповідно до яких рішенням від 09.09.2021 року №27532 контрагента виключено з переліку ризикових.
Втім, 06.12.2021 року Головним управлінням ДПС у Черкаській області прийнято рішення №75726, яким позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: платником не надано достатньої кількості документів для прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості.
Вважаючи оскаржуване рішення відповідача протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх охоронюваних законом прав та інтересів.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спеціальним законом з питань оподаткування є Податковий кодекс України від   02.12.2010 р. №2755-VI, який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Так, згідно пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Згідно з положеннями пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
01.02.2020 року набула чинності постанова Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі Порядок №1165), якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядком №1165 визначається процедура винесення комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 6 Порядку), Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку), Критерії ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку).
Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Так, відповідно до матеріалів справи, рішенням 09.09.2021 року №27532 Товариство з обмеженою відповідальністю «Агрохімтрейд Україна - 2019» віднесено до переліку ризикових платників податків на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку відповідно до Порядку, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1165 від 11.12.2019 року, а саме: позивачем придбано у ТОВ «Торговий дім «Трейдагрохім Україна» на підставі відповідного договору, які у подальшому реалізовані різним суб`єктам господарювання.
06.12.2021 року відповідач прийняв рішення №75726, яким позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: платником не надано достатньої кількості документів для прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості.
Втім, як вірно встановлено судом першої інстанції, оскаржуване рішення не містить мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку за ознакою «Відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Платником не надано достатньої кількості документів для прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості».
Не наведено такого обґрунтування й в апеляційній скарзі, не зазначено відповідачем й того, яких саме документів не вистачає для виключення позивача з переліку ризикових платників з посиланнями на відповідні документи.
Так, відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (Додаток 1 до Порядку №1165) у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Для вирішення спору колегією суддів враховано висновки Верховного Суду у постанові від 05 січня 2021 року у справі №640/11321/20 у подібних правовідносинах, відповідно до яких, при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: 
- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або 
- з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -.
У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Як зазначалось вище, рішенням від 09.09.2021 року №59669 позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: відповідно до даних ЄРПН виявлено придбання продукції у контрагентів, що відповідають критеріям ризиковості ТОВ «Торговий дім «Трейдагрохім Україна».
Водночас, у спірному рішенні від 09.09.2021 року №59669 відповідачем, в рядку «Податкова інформація» всупереч вимогам Порядку №1165 не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.
З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції, що оскаржуване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.
Крім того, 23.11.2021 року позивачем подано контролюючому органу пояснення, відповідно до яких, рішенням від 09.09.2021 року №27532 контрагента виключено з переліку ризикових. Позивачем придбано у ТОВ «Торговий дім «Трейдагрохім Україна» добрива на підставі договору від 31.03.2021 року №31-03-1 у кількості 158,2 тони. Товар отриманий на підставі видаткових накладних та оплачений платіжними дорученнями, копії яких наявні у матеріалах справи. Також, у подальшому добрива реалізовані різним суб`єктам господарювання на підставі відповідних договорів.
Вказаним обставинам відповідач не надав належну оцінку, обмежившись формулюванням «надання недостатньої кількості документів для підтвердження можливості проведення господарських операцій», що підтверджується протоколом засідання комісії ГУ ДПС у Черкаській області, від 06.12.2021 року №197.
Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Разом з тим, відповідачем даного обов`язку не виконано, не доведено правомірності рішення від 06.12.2021 року №75726 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Не заслуговує на увагу посилання апелянта на той факт, що спірне рішення не порушує прав та інтересів позивача, позаяк дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), рівно як і протокол Комісії, не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків, з огляду на те, що приписами Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку, у разі віднесення платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, отже, віднесення платника податків хоча б до одного критерію ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні платником податків його господарської діяльності.
Посилання апелянта на правову позицію Верховного Суду, зокрема, викладену у постановах від 20.11.2019 року у справі №480/4006/18, від 03.03.2020 року у справі № 240/3665/19, від 05.08.2020 року № 520/5692/149 тощо, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки висновки були сформульовані при застосуванні норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, який втратив чинність 01.02.2020 року.
На даний час спірні правовідносини врегульовано Порядком №1165, який істотно відрізняється від Порядку №117 в частині встановлення відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Зокрема, істотні відмінності полягають саме у тому, що за Порядком №1165 контролюючий орган приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості, яке може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку, про що безпосередньо зазначається у самому рішенні.
Відтак, висновок Верховного Суду про те, що дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків, в даному випадку не може бути врахований судом під час розгляду даної справи, оскільки правове регулювання спірних правовідносин змінилося.
Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 16 грудня 2020 року у справі №340/474/20 року.
Інші доводи, наведені відповідачем в апеляційній скарзі, не спростовують правильність висновків судів першої інстанцій, а відтак відсутні підстави для скасування оскаржуваного рішення.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права. У зв`язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області, як відокремленого підрозділу ДПС - залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду  від 02 лютого 2022 року - без змін. 
Керуючись ст..ст. 241, 242, 308, 311, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -  
П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області, як відокремленого підрозділу ДПС - залишити без задоволення.
Рішення Черкаського окружного адміністративного суду  від 02 лютого 2022 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя:                                                                       О.Є.Пилипенко 

Суддя:                                                                                 Я.Б.Глущенко        

                                                                                                    Я.М.Собків  
              
Повний текст виготовлено 14 червня 2022 року.