Ухвала
 
14 липня 2022 року
м. Київ
 
справа № 465/1434/19
провадження № 61-6470ск22
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Львівського апеляційного суду від 04 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства Львівської обласної ради «Львівська обласна клінічна психіатрична лікарня» про визнання недійсним проведення судово-психіатричної експертизи, визнання незаконності дій, рішень, бездіяльності у процесі проведення експертизи, відшкодування моральної та майнової шкоди, упущеної вигоди,
 
ВСТАНОВИВ:
 
13 липня 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Львівського апеляційного суду від 04 липня 2022 року у вказаній справі.
 
Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки заявницею не надано доказів сплати судового збору.
 
У касаційній скарзі заявниця просить звільнити її від сплати судового збору за подання касаційної скарги. Зазначає, що ухвалами Франківського районного суду              м. Львова від 26 березня 2019 року, від 26 березня 2021 року, постановами Львівського апеляційного суду від 29 липня 2019 року, від 22 липня 2020 року у даній справі її звільнено від сплати судового збору у зв`язку з скрутним майновим станом.
 
Вивчивши доводи клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги, Верховний Суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню з огляду на таке.
 
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити                або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. 
 
Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
 
Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони. 
 
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12                            ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. 
 
Аналіз клопотання про звільнення від сплати судового збору свідчить, що особою, яка подає касаційну скаргу, не надано доказів на підтвердження її скрутного майнового стану.
У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
 
Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту                      1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.
 
Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору. 
 
Оскільки, звернувшись до суду з відповідним клопотанням, заявниця не надала доказів на підтвердження свого скрутного майнового стану, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір або надати документи, які б підтверджували підстави для звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги, разом із клопотанням (заявою) про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги.
 
Посилання заявниці на ухвали Франківського районного суду м. Львова                                від 26 березня 2019 року, від 26 березня 2021 року, постанови Львівського апеляційного суду від 29 липня 2019 року, від 22 липня 2020 року, як на підставу для звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги, є необґрунтованим, оскільки заявницю було звільнено від сплати судового збору з урахуванням наданих нею доказів на підтвердження обставин, викладених у клопотанні про звільнення від сплати судового збору.
 
Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на ухвалу суду, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що з 01 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає                  2 481,00 грн.
 
Таким чином, заявниці необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 496,20 грн (2 481,00 грн ?0,2). 
 
Судовий збір має бути перерахований або внесений за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Заявниця не позбавлена можливості повторно звернутись до Верховного Суду з клопотанням (заявою) про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги, надавши при цьому документи, які б підтверджували підстави для звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявниці строку для усунення недоліків.
 
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги.
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 15 серпня 2022 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявниці.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

 
Суддя                                                                                                     О. В. Ступак