П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  560/11662/21 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Тарновецький І.І.   
Суддя-доповідач -  Боровицький О. А.   
31 травня 2022 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Боровицького О. А. 
суддів:  Курка О. П.  Шидловського В.Б. , 
за участю:
секретаря судового засідання: Яремчук Л.С, 
представника позивача: не з`явився,
представників відповідача: Орленка О.І., Осадчука С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницькгаз збут" на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 26 січня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницькгаз збут" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, 
В С Т А Н О В И В :
Позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 26 січня 2022 року у задоволені адміністративного позову відмовлено.
Не погоджуючись з даним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
В судове засідання представник позивача не з`явився, на адресу суду надіслав заяву про розгляд справи без його участі в порядку письмового провадження.
Представники відповідача заперечували проти задоволення апеляційної скарги позивача та просили суд залишити її без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 26 січня 2022 року - без змін.
Заслухавши доповідь судді, пояснення представників відповідача, які прибули в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ТОВ «Хмельницькгаз збут» є суб`єктом господарювання, основним видом діяльності якого є господарська діяльність з постачання природного газу відповідно до ліцензії, виданої постановою НКРЕКП №633 від 11.05.2017.
На підставі посвідчення на проведення планової перевірки № 90 від 28.01.2021 та відповідно до Постанови НКРЕКП №2448 від 16.12.2020, Сектором НКРЕКП у Хмельницькій області у період з 19.02.2021 по 19.03.2021 проводилась планова виїзна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ «Хмельницькгаз збут» з питань дотримання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16 лютого 2017 року № 201.
За результатами перевірки складено акт від 19.03.2021 № 156 планової виїзної перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу ТОВ «Хмельницькгаз збут», ЄДРПОУ 39585960, відповідно до висновків якого встановлені порушення:
- підпункту 6 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов щодо обов`язку ліцензіата повідомляти НКРЕКП про всі зміни даних, які були зазначені в його документах, що додавалися до заяви про отримання ліцензії, не пізніше одного місяця з дня настання таких змін;
- пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов у частині провадження господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме дотримання вимог пункту 5 Порядку розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання, затвердженого постановою НКРЕКП від 06.04.2017 №491, у частині визначення платником внеску суми внеску на регулювання;
- пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме пункту 4.9 глави 4 Стандартів та вимог в частині направлення інформації, визначеної у пунктах 4.1, 4.6 та 4.8 цієї глави, постачальником до НКРЕКП поштою на паперових носіях та в електронному вигляді, а також до її територіальних органів за місцезнаходженням постачальника;
- абзацу 5 пункту 2.3 глави 2 Ліцензійних умов в частині виконання у повному обсязі фінансових зобов`язань (своєчасну оплату газу та оплату послуг транспортування трубопроводами природного, нафтового газу і газу (метану) вугільних родовищ) відповідно до умов усіх укладених договорів у 2019-2020 роках;
- підпункту 22 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення розрахунків із оператором газотранспортної системи за надані послуги транспортування у строки та на умовах, визначених договором транспортування природного газу.
Акт від 19.03.2021 № 156 виготовлений у паперовому вигляді, а також розміщений на офіційному веб-сайті Національної комісії в мережі Інтернет.
Не погоджуючись з висновками акта перевірки та заперечуючи наявність порушень, що встановлені за результатами перевірки відповідно позивачем направлено до Національної комісії письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної планової виїзної перевірки дотримання ТОВ «Хмельницькгаз збут» вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу та виявлених порушень.
Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у результаті розгляду 14 квітня 2021 року на засіданні, яке проводилось у формі відкритого слухання, Акта, складеного за результатами проведення планової перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов з постачання природного газу від 19.03.2021 № 156 винесено постанову №651, якою вирішено накласти штраф у розмірі 102000 (сто дві тисячі) гривень на Товариство з обмеженою відповідальністю «Хмельницькгаз збут» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов.
Згідно пункту 2 резолютивної частини постанови від 14.04.2021 №651 відповідно до пункту 1 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", у межах здійснення заходів державного регулювання, зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю «Хмельницькгаз збут» забезпечити у строк до 01 жовтня 2021 року здійснення розрахунків з оптовим продавцем, на якого покладені спеціальні обов`язки для забезпечення загальносуспільних інтересів, визначених договором купівлі-продажу природного газу, відповідно до абзацу п`ятого пункту 2.3 глави 2 Ліцензійних умов.
Не погоджуючись з таким рішенням суб`єкта владних повноважень та вважаючи його протиправним позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.
Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначенні Законом України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг".
Відповідно до статті 1 Законом України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.
Згідно статті 3 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.
Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.
Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.
          За приписами статті 14 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті. Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію. У разі розгляду Регулятором питання, що містить таємну інформацію, порядок доступу до якої регулюється законом, Регулятор приймає рішення про розгляд такого питання в режимі закритого слухання.
          Положеннями статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" визначено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.
          Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.
          Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора. Під час здійснення державного контролю Регулятор має право:1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.
          За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.
          У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.
          Відповідно до ч. 6  ст. 19  Закону № 1540-VIII планові перевірки суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, проводяться не частіше одного разу на рік відповідно до річних планів, які затверджуються Регулятором до 1 грудня року, що передує плановому, та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті. План здійснення заходів державного контролю на відповідний плановий період оприлюднюється на офіційному веб-сайті Регулятора не пізніш як за п`ять днів до початку відповідного планового періоду. Планова виїзна перевірка проводиться за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за 10 днів до дня його початку. Строк проведення планової виїзної перевірки не може перевищувати 15 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - п`яти робочих днів. У разі великих обсягів перевірки за рішенням Регулятора строк проведення планової виїзної перевірки може бути збільшений до 20 робочих днів, а для суб`єктів малого підприємництва - до семи робочих днів з внесенням відповідних змін до посвідчення на проведення перевірки. Щорічно, до 1 червня, Регулятор готує звіт про виконання річного плану державного контролю суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, за попередній рік, який включається до річного звіту про діяльність Регулятора та підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора.
          Згідно з ч. 7  ст. 19  Закону № 1540-VIII  підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є: 1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю; 2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав; 3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов; 4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок; 5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.
          Статтею 22 Закону №1540-VIII визначено, що суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені  законами України "Про природні монополії", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу" "Про ринок електричної енергії", "Про ринок природного газу", "Про трубопровідний транспорт", "Про теплопостачання", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про державне регулювання у сфері комунальних послуг"  та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.
          За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.
          За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.
          У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.
          Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом,  законами України "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання".
          Суб`єкти господарювання, на яких накладено штраф, зобов`язані сплатити його у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу, крім випадків, встановлених частиною п`ятою  статті 13 цього Закону.
          Суми стягнутих штрафів та пені зараховуються до Державного бюджету України.
          Протягом п`яти робочих днів з дня сплати штрафу суб`єкт господарювання зобов`язаний надіслати Регулятору документи, що підтверджують сплату штрафу.
          Отже зі змісту вказаних правових приписів вбачається, що метою здійснення діяльності Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг є досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки. В свою чергу, державний контроль Регулятором здійснюється зокрема шляхом проведення відповідних перевірок за результатом яких складаються акти. 
          Статтею 59 Закону України «Про ринок природного газу» передбачено, що Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку природного газу приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на суб`єктів ринку природного газу (крім споживачів) у таких розмірах, як від 3000 до 50000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню, зокрема, за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню.
          Як встановлено судом під час судового розгляду справи, відповідно до Плану здійснення заходів державного контролю суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, на 2021 рік, затвердженого постановою НКРЕКП від 18.11.2020 №2134, на підставі постанови НКРЕКП №2448 від 16.12.2020 "Про проведення планових перевірок суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у І кварталі та визнання такою, що втратила чинність, постанови НКРЕКП від 30.09.2020 №1815", посвідчення на проведення планової перевірки № 90 від 28.01.2021 у період з 19.02.2021 по 19.03.2021 відповідачем проводилась планова виїзна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ «Хмельницькгаз збут» з питань дотримання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16 лютого 2017 року № 201, за результатами якої складено акт від 19.03.2021 № 156.
Відповідно до висновків акту від 19.03.2021 № 156 перевіркою встановлені порушення позивачем: 
- підпункту 6 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов щодо обов`язку ліцензіата повідомляти НКРЕКП про всі зміни даних, які були зазначені в його документах, що додавалися до заяви про отримання ліцензії, не пізніше одного місяця з дня настання таких змін;
- пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов у частині провадження господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме дотримання вимог пункту 5 Порядку розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання, затвердженого постановою НКРЕКП від 06.04.2017 №491, у частині визначення платником внеску суми внеску на регулювання;
- пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме пункту 4.9 глави 4 Стандартів та вимог в частині направлення інформації, визначеної у пунктах 4.1, 4.6 та 4.8 цієї глави, постачальником до НКРЕКП поштою на паперових носіях та в електронному вигляді, а також до її територіальних органів за місцезнаходженням постачальника;
- абзацу 5 пункту 2.3 глави 2 Ліцензійних умов в частині виконання у повному обсязі фінансових зобов`язань (своєчасну оплату газу та оплату послуг транспортування трубопроводами природного, нафтового газу і газу (метану) вугільних родовищ) відповідно до умов усіх укладених договорів у 2019-2020 роках;
- підпункту 22 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення розрахунків із оператором газотранспортної системи за надані послуги транспортування у строки та на умовах, визначених договором транспортування природного газу.
Акт від 19.03.2021 № 156 виготовлений у паперовому вигляді, а також розміщений на офіційному веб-сайті Національної комісії в мережі Інтернет.
Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у результаті розгляду 14 квітня 2021 року на засіданні, яке проводилось у формі відкритого слухання, Акта, складеного за результатами проведення планової перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов з постачання природного газу від 19.03.2021 № 156 винесено постанову №651, якою вирішено накласти штраф у розмірі 102000 (сто дві тисячі) гривень на Товариство з обмеженою відповідальністю «Хмельницькгаз збут» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов.
Також, судом з матеріалів справи, а саме Протоколу №29 засідання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, яке проводилося у формі відкритого слухання, встановлено, що на засіданні Комісії дистанційно, шляхом прямого включення відеозв`язку, приймав участь директор ТОВ «Хмельницькгаз збут» Левицький А.Л., який під час свого виступу зазначив, що Товариство погоджується із порушеннями зазначеними у Акті №156 від 19.03.2021. Даний факт також не заперечував представник позивача в судовому засіданні.
Отже, аналізуючи зазначені вище норми чинного законодавства та встановлені обставини, суд приходить до висновку, що Регулятор провів перевірку в порядку, на підставі та в межах повноважень відповідно до норм чинного законодавства.
Окрім того, судом встановлено, що плановою виїзною перевіркою ТОВ «Хмельницькгаз збут» встановлено, що в 2020 році відповідно до укладених позивачем договорів на купівлю-продаж природного газу з АТ НАК Нафтогаз станом на 31.12.2020 загальна заборгованість ТОВ «Хмельницькгаз збут» перед НАК «Нафтогаз України» становила 376 895,24 тис. грн, та не погашена на дату проведення перевірки.
Суд зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Хмельницькгаз збут» є суб`єктом господарювання, основним видом діяльності якого є господарська діяльність з постачання природного газу відповідно до ліцензії, виданої постановою НКРЕКП №633 від 11.05.2017.
З матеріалів справи вбачається, що в 2019 році відповідно до укладених договорів на купівлю-продаж природного газу було отримано природний газ в обсязі 253141,28 тис. куб. м на суму 1708 965,45 грн, оплачено 1160537,51 грн, що становить 67,9 %.
Заборгованість ТОВ «Хмельницькгаз Збут» перед AT HAK «Нафтогаз України», за отримані обсяги природного газу у 2019 році, становила 548427,94 грн.
Станом на 01.01.2019 загальна заборгованість ТОВ «Хмельницькгаз Збут» перед AT HAK «Нафтогаз України» становила 759874,72 грн, яка погашена в повному обсязі протягом січня - березня 2019 року;
- в 2020 році відповідно до укладених договорів на купівлю-продаж природного газу було отримано природний газ в обсязі 82214,73 тис. куб. м на суму 337407,55 грн, оплачено 3446,44 грн, що становить 1,0 %. Заборгованість ТОВ «Хмельницькгаз Збут» перед AT HAK «Нафтогаз України», за отримані обсяги природного газу у 2020 році, становила 333961,11 грн.
Станом на 01.01.2020 загальна заборгованість ТОВ «Хмельницькгаз Збут» перед AT HAK «Нафтогаз України» становила 548427,94 грн, яка погашена протягом 2020 року на суму 515859,54  грн. Станом на 31.12.2020 загальна заборгованість ТОВ «Хмельницькгаз Збут» перед AT HAK «Нафтогаз України» становила 376895,24 грн, станом на 01.03.2021 заборгованість не змінилася та складала 376895,24 грн.
Отже, враховуючи зазначене вище, суд приходить до висновку, про несвоєчасність розрахунків ТОВ «Хмельницьгаз Збут» з AT HAK «Нафтогаз України» за отримані обсяги природного газу у 2019 році та наявність заборгованості у 2020 році, що свідчить про порушення ТОВ «Хмельницькгаз Збут» абзацу 5 пункту 2.3 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення розрахунків із оптовим продавцем, на якого покладені спеціальні обов`язки для забезпечення загальносуспільних інтересів, у строки та на умовах визначених договором купівлі-продажу природного газу.
Главою 2 пункту 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу визначено, вимоги до провадження ліцензіатом господарської діяльності з транспортування природного газу.
          Так, відповідно до пп. 2.1. Ліцензійних умов при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких кадрових вимог:
1) штатна чисельність працівників має включати мінімальну кількість працівників за окремими посадами, необхідних для виконання покладених на нього функцій, які мають відповідну освіту та кваліфікацію залежно від видів виконуваних робіт;
2) керівник здобувача ліцензії, його заступник та головний інженер повинні мати ступінь вищої освіти;
3) провадження ліцензованої діяльності здійснюється під керівництвом посадових осіб, які мають ступінь вищої освіти достатній для успішного виконання професійних обов`язків;
4) здобувач ліцензії, ліцензіат оформляє трудові відносини з персоналом шляхом укладення трудових договорів відповідно до положень  Кодексу законів про працю України.
Підпунктом 2.2. Ліцензійних умов передбачено, що господарська діяльність з транспортування природного газу здійснюється з дотриманням вимог  Закону України  «Про ринок природного газу», чинних  Кодексу газотранспортної системи,  Кодексу газосховищ,  Кодексу газорозподільних систем,  Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу.
Згідно пп. 2.3. Ліцензійних умов, при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог, зокрема: … 5) у разі планового або позапланового припинення (у зв`язку з неможливістю використання матеріально-технічної бази) провадження ліцензованої діяльності загалом або за певним місцем провадження ліцензованої діяльності ліцензіат зобов`язаний повідомити сторону, з якою укладено договір транспортування природного газу, у встановлений договором строк про дату і причини припинення ліцензованої діяльності із визначенням приблизної дати відновлення її провадження.
Отже, дотримання наведених вище положень чинного законодавства є основною вимогою для позивача за умови здійснення ним господарської діяльності з постачання природного газу на підставі ліцензії.
Згідно пункту 2 резолютивної частини постанови від 14.04.2021 №651 відповідно до пункту 1 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", у межах здійснення заходів державного регулювання, зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю «Хмельницькгаз збут» забезпечити у строк до 01 жовтня 2021 року здійснення розрахунків з оптовим продавцем, на якого покладені спеціальні обов`язки для забезпечення загальносуспільних інтересів, визначених договором купівлі-продажу природного газу, відповідно до абзацу п`ятого пункту 2.3 глави 2 Ліцензійних умов.
Відповідно до пункту 10.3 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 червня 2018 року №428 (далі - Порядок контролю), у разі повного або часткового усунення ліцензіатом порушень ліцензійних умов, виявлених під час перевірки, до моменту прийняття рішення на засіданні НКРЕКП, що обов`язково підтверджується відповідними документами, факт усунення враховується при прийнятті рішення щодо застосування до ліцензіата санкцій та/або заходів регуляторного впливу.
Також згідно із пунктом 10.8 Порядку контролю, ліцензіат зобов`язаний усунути порушення у визначений рішенням строк та не пізніше десяти робочих днів після їх усунення надати до НКРЕКП письмовий звіт з належним чином завіреними копіями стверджуючих документів. 
Згідно з пунктом 6.7. розділу 6 Регламенту НКРЕКП, затвердженого постановою НКРЕКП від 06.12.2016 №2133 (зі змінами) відповідні структурні підрозділи, питання яких винесені на розгляд засідання НКРЕКП, не пізніше як за чотири робочі дні (до 14-00) до дня проведення засідання готують проекти рішень НКРЕКП, зокрема проекти постанов або розпоряджень, що пропонуються до прийняття, та обґрунтування до них, які підписуються керівником структурного підрозділу та візуються членом НКРЕКП відповідно до розподілу обов`язків одержані зауваження та пропозиції, а також аргументовану позицію НКРЕКП щодо одержаних зауважень, у разі необхідності додаються інші документи: аналітичні довідки, таблиці, діаграми тощо, та направляють в електронному вигляді до Управління інформації та комунікації для оприлюднення на офіційному вебсайті НКРЕКП.
Відповідно до пункту 6.8 розділу 6 Регламенту, перелік питань, що виноситься на розгляд НКРЕКП, затверджується Головою НКРЕКП і доводиться до відома членів НКРЕКП і керівників структурних підрозділів не пізніше як за чотири робочі дні (до 17-00) до дня проведення засідання.
Судом встановлено, що 08.04.2021 на офіційному вебсайті НКРЕКП була оприлюднена інформація про місце, дату і час проведення засідання, призначеного на 14.04.2021, та перелік питань до зазначеного засідання, зокрема, питання 17: «Про порушення ТОВ «Хмельницькгаз збут» вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу».
З протоколу №29 засідання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, яке проводилося у формі відкритого слухання, судом встановлено, що під час розгляду Акта № 156 на засіданні НКРЕКП, яке відбувалось у формі відкритого слухання 14.04.2021, ОСОБА_1 - член НКРЕКП зазначила, що під час проведення планової перевірки було детально проаналізовано дебеторську, кредиторську заборгованість Товариства та ix динаміку, при цьому з`ясовано, що рівень розрахунків споживачів перед Товариством досить високий, але Товариство не виконує своїх зобов`язань перед оптовим продавцем природного газу.
Позивачем з моменту винесення акту планової виїзної перевірки від 19.03.2021 № 156 до дати прийняття оскаржуваної постанови від 14.04.2021 № 651 «Про накладення штрафу на ТОВ «Хмельницькгаз збут»» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу та здійснення заходів державного регулювання», а також до суду, не надано доказів здійснення ТОВ «Хмельницькгаз Збут» розрахунків з оптовим продавцем, на якого покладені спеціальні обов`язки для забезпечення загальносуспільних інтересів, визначених договором купівлі-продажу природного газу, відповідно до абзацу п`ятого пункту 2.3 глави 2 Ліцензійних умов.
Зважаючи на те, що позивач здійснює діяльність з виробництва електричної енергії, відповідачем накладено на ТзОВ "ДП Гірпроменерго" штраф відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", який визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище, а також з дотриманням принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій.
Крім того, згідно з Рекомендацією № R (80) 2 комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятою Комітетом Міністрів Ради Європи 11 травня 1980 року на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. 
Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною третьою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання прав та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади.
Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - ключовим завданням якого є здійснення правосуддя. Тому завданням адміністративного суду є контроль за легітимністю прийняття рішення.
Суд не може підміняти державний орган рішення якого оскаржується, приймати замість рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.
Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.
Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.
Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.
Разом з тим, якщо за результатами проведеної у встановленому порядку перевірки НКРЕКП виявлено порушення у діяльності суб`єкта господарювання, то вирішення питаня когкретного розміру санкцій є дискреційним повноваженням НКРЕКП.
Аналогічні висновки викладені в рішенні Верховного Суду від 21.04.2021 у справі № 480/2675/20.
Суд зазначає, що застосована до Ліцензіата штрафна санкція у вигляді 102000 грн. не є максимальною та прийнята Регулятором з урахуванням принципу пропорційності порушення та покарання, з огляду на встановлені плановою перевіркою ТОВ «Хмельницькгаз збут» порушення останнім вимог законодавства та Ліцензійних умов.
Виходячи з встановлених обставин у цій справі, суд доходить висновку про відсутність підстав для визнання протиправною та скасування постанови від 14.04.2021 № 651 «Про накладення штрафу на ТОВ «Хмельницькгаз збут»» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу та здійснення заходів державного регулювання».
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини та, зокрема, рішенням у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, ЄСПЛ нагадав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).
Судом також приймається до уваги, що відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.
Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницькгаз збут" залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 26 січня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.
Постанова суду складена в повному обсязі   31 травня 2022 року.
          
Головуючий	 	 	Боровицький О. А.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Курко О. П.    Шидловський В.Б.