ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

26 травня 2022 року 	м. Дніпро	справа № 160/16746/21	

          Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
          головуючого - судді  Лукманової О.М. (доповідач),
          суддів:  Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,     
розглянувши у порядку письмового провадження у м. Дніпро апеляційну скаргу Дніпровської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 року (суддя Прудник С.В., м. Дніпро, повний текст рішення складено 22.11.2021 року) в справі №160/16746/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Топрак Агро» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, визнання протиправною та скасування картки відмови у прийнятті митної декларації, -

в с т а н о в и в:
           16.09.2021 року ТОВ «Топрак Агро» (далі по тексту – позивач) звернулось до суду з позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якому просило визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів за №UA110020/2021/600033/1 від 18.06.2021 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за №UA110020/2021/00115 від 18.06.2021 року.
          Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 року позовні вимоги ТОВ «Топрак Агро» задоволено. 
                                        Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 31.01.2022 року здійснено заміну відповідача у справі з Дніпровської митниці Держмитслужби на Дніпровську митницю, як відокремлений підрозділ Держмитслужби (далі по тексту – відповідач). 
                                        Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Дніпровська митниця подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити. Свої вимоги обґрунтувала тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт зазначив, що при винесенні оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товару та карток відмови в прийнятті митних декларацій він керувався вимогами Митного кодексу України правилом визначення митної вартості переміщених товарів, де визначено, що якщо з наданих декларантом митної вартості товарів не можливо встановити дійсність задекларованої митної вартості, то митний орган вправі застосувати інші методи визначення митної вартості, окрім методу за прописаною вартістю у контракті або договорі. Апелянт вказував, що ним при митному оформленні товарів виявлено розбіжності у поданих до оформлення документів, декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару всіх складових митної вартості, необхідних при їх обчисленні відповідно до умов поставки, пов`язаних з транспортуванням та пакуванням товару, декларанта було повідомлено про виявлені розбіжності, однак у відповіді на запит ним недоліки не усунуто. Наявні розбіжності у частині оплати за заявлений до митного оформлення товар. Апелянт вказував, що відповідно до специфікації № 1 від 18.05.2021 року до контракту - від 18.05.2021 року № 18052021, яка подана до митної декларації для митного оформлення товару, вказано комерційні умови поставки оцінюваної партії товарів - СРТ Днінро, проте у інвойсі від 28.05.2021 року № ALF2110 заявлені комерційні умови поставки партії товару - СРТ Pyatikhatki. Відповідно до відомостей електронного інвойсу ЕМД, декларантом заявлено виробника товару - ТОВ «ЗерА», росія. Але, специфікація № 1 від 18.05.2021 року та інвойс від 28.05.2021 року № ALF2110 не містять зазначені відомості, наданий до митного контролю інвойс від 28.05.2021 року № ALF2110 не містить посилання на специфікацію від № 1 від 18.05.2021 року. Апелянт вказував, що відповідно до п.3.9 зовнішньоекономічного контракту від 18.05.2021 року № 18052021 передбачено надання сертифікатів якості та посвідчення якості товару, які декларантом до митного оформлення не надано. Надана 31.05.2021 року декларантом декларація країни відправлення містять відомості щодо ціни товару та загальної суми відмінні від відомостей угоди та інвойса. В експортній декларації вказана сума 253512,00 євро, а в інвойсі № ALF 2110 від 28.05.2021 року вказана сума 211260,00 євро, що є розбіжністю та не усувалась декларантом.  Документального підтвердження оплати витрат по транспортуванню згідно вказаного розміру суми, до митного оформлення не надано. Також до митного оформлення не надано документального підтвердження сплати коштів за товар відповідно до заявленої вартості товару. Апелянтом вказано, що позивачем здійснено митне оформлення товару в подальшому самостійно за ціною визначеною митним органом, митне оформлення за наступними МД було здійснено із заявленим самостійно декларантом ціни, за якою митним органом скориговано митну вартість в попередньому митному оформленні.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню. 
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ТОВ «Топрак Агро» при поданні до митного органу митних декларацій, обґрунтовано застосовано перший метод, як основний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору. Суд першої інстанції зазначив, що Дніпровська митниця не мала підстав змінювати митну вартість імпортованих товарів, оскільки позивачем було надано повний пакет документів на підтвердження визначеної ним у митній декларації вартості товарів, розбіжності не перешкоджають встановити справжню вартість товарів, документи дають змогу ідентифікувати товар та об`єктивно визначити його ціну по договору. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою    визначення основи вартості товару, що між позивачем та митницею не відбувалось. Суд першої інстанції зазначав, що відповідно до специфікації №1 від 18.05.2021 року до контракту від 18.05.2021 року №18052021, комерційні умови поставки оцінюваної партії товарів - СРТ Дніпро, у інвойсі від 28.05.2021 року №ALF2110 заявлені комерційні умови поставки оцінюваної партії товару - CPT Pyatikhatki. Згідно умовам контракту №18052021 від 18.05.2021 року та специфікації №1 від 18.05.2021 року, продукція поставляється залізничним транспортом на умовах СРТ, Дніпро, Україна, пункт переходу - згідно плану формування залізничних, шляхів. CPT ст. П`ятихатки вузлова дільнична залізнична станція 1-го класу Дніпровської дирекції Придніпровської залізниці. Враховуючи план формування залізничних шляхів, сторони зовнішньоекономічного контракту, вказавши умови поставки «CPT cт. П`ятихатки», конкретизували вантажну станцію на яку прибуває потяг та де будуть здійснюватися інші технічні операції, пов`язані з прийманням вантажу. Суд першої інстанції вказував, що відповідачем перекручено умови п.2.1 контракту №18052021 від 18.05.2021 року, в дійсності згідно вказаного пункту: «Якісні характеристики кожної партії Товару визначається окремо у відповідній специфікації на таку партію, яка являється невід`ємною частиною даного контракту». Відповідачем не обґрунтовано чому наданий до митного оформлення інвойс від 28.05.2021 №ALF2110 повинен містити посилання на специфікацію №1 від 18.05.2021 року, з яких підстав дана обставина є порушенням, і як це впливає складові митної вартості товару. До митного оформлення надавались сертифікат країни-експортера, яким засвідчено якість насіння, сертифікат про походження товару, фітосанітарні сертифікати та акти карантинного фітосанітарного контролю, що зафіксовано карткою відмови в прийнятті митної декларації. Щодо відомостей декларації країни відправлення, відповідач не врахував наданий лист компанії-постачальника ALFAGRA LTD від 17.06.2021 року, яким повідомлено позивача про наступне: «Уважаемые партнеры! Сообщаем Вам, что стоимость товара, указанная в нашей декларации от 31.05.2021р., ошибочна. Действительная стоимость, поставляемого Вам товара (гречиха) в количестве 528,15 тонн., составляет EUR 211260,00, согласно инвойса от 28.05.2021 №ALF2110». Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою обставиною, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість випробовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти на ступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані доку менти є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не були спростовані відповідачем.
Матеріалами справи встановлено, що між ТОВ «Топрак Агро» (покупець) та ALFAGRA LTD, (Литовська Республіка) (продавець) 18.05.2021 року укладено контракт №18052021, предметом якого є поставка товару відповідно до специфікацій, що є невід`ємними частинами контракту. Згідно умов п.п.1.1 п.1 контракту, продавець зобов`язується продати та поставити, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар: гречиха, необрушена, насипом, російського походження. Товар поставляється партіями. Найменування та інші характеристики товару визначаються у специфікаціях до даного контракту, які являються його невід`ємними частинами, на кожну партію товару окремо. Толеранс +/- 5% за вибором продавця. Упаковка: насипом в вагони-зерновози. Згідно умов пп. 2.1, 2.2. п.2 якісні характеристики кожної партії товару визначаються окремо у відповідній специфікації на таку партію. Товар повинен відповідати медико-біологічним вимогам, фітосанітарним нормам якості та супроводжуватись сертифікатами встановленого зразка. Умовами контракту передбачено, що товар супроводжується наступними документами: рахунок- фактура, залізнична накладна, вантажна митна декларація, посвідчення якості товару, сертифікат якості, фітосанітарний сертифікат.
Сторонами контракту підписано специфікацію №1 від 18.05.2021 року, за умовами якої, продавець передає гречиху не обрушену, насипом, російського походження, для промислової переробки згідно ДСТУ 19092-92, в кількості - 510,00 +/- 5% м.т., за ціною в євро за тону - 329,90 загальною вартістю в євро - 168249,00 +/- 5%. Продукція поставляється залізничним транспортом на умовах СРТ (у відповідності з Incoterms 2010), Дніпро, Україна. Пункт переходу - згідно плану формування залізничних шляхів. 
Встановлено, що для здійснення митного оформлення партії товару 18.06.2021 року позивачем до митного підрозділу було подано митну декларацію №UA110020/2021/005517, відповідно до якої було задекларовано товари до розмитнення гречиха в кількості 160,10 тон, митна вартість товару визначена за ціною контракту та склала - 2088767,06 грн. = 64 040,00 EUR. Разом з митною декларацією подано до митного органу: зовнішньоекономічний договір (контракт) поставки товару №18052021 від 18.05.2021 року, специфікацію №1 від 18.05.2021 року, рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №ALF2110 від 28.05.2021 року, накладні ЦІМ (СІМ consignment note (rail) №0631244, 0631249, 0631260 від 31.05.2021 року, фітосанітарні сертифікати (Phytosanitary certificate) EB/LT/175284, EB/LT/175286, EB/LT/175292 від 29.05.2021 року, сертифікат про походження товару (Certificate of origin) А 4444224 від 01.06.2021 року, сертифікат країни-експортера, що засвідчує якість товару (Certificate of quality) №033/21 ALF від 07.06.2021 року, митна декларація країни відправлення 21LTKC0100EK1442E7 від 31.05.2021 року, інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, інших державних органів, договір №08/2021 від 25.05.2021 року про надання послуг з декларування та митного оформлення вантажів та товарів, додаток №1 від 25.05.2021 року до договору №08/2021 рід 25.05.2021 року з вартості послуг по декларуванню та митному оформленню вантажів та товарів, акт надання послуг №1242 від 18.06.2021 року, акт надання послуг №1243 від 18.06.202 року, акт надання послуг №1279 від 25.06.2021 року, акт надання послуг №1257 від 23.06.2021 року, договір №2105-21 від 21.05.2021 року на транспортно-експедиційне обслуговування, додаткова угода №1 від 21.05.2021 року до договору №2105-21 від 21.05.2021 року на транспортно-експедиційне обслуговування, акт нада-1 них послуг №335 від 22.06.2021 року, додаток №1 до акту № 335 від 22.06.2021 року, акт наданих послуг №341 від 24.06.2021 року, додаток №1 до акту №341 від 24.06.2021 року, акт наданих послуг №355 від 30.06.2021 року, додаток №1 до акту №355 від 30.06.2021року.
Митний орган при перевірці поданих документів дійшов висновку, що документи не містять всіх даних для визначення митної вартості товару, тому запропонував подати додаткові документи. Митницею запропоновано усунути неточності та надати додаткові документи, що підтверджують митну вартість товару та обраний метод її визначення згідно з вимогами ч. 3  ст. 53 Митного кодексу України.
ТОВ «Топрак Агро», отримавши повідомлення митниці про необхідність подання додаткових документів, вказало, що не може надати додаткові відомості.
18.06.2021 року прийнято рішення про коригування    митної вартості    товару № UA110020/2021/600033/1 із застосуванням резервного методу у відповідності до  статті 64 Митного кодексу України. На підставі цього рішення відповідач оформив картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110020/2021/00115 від 18.06.2021 року. Приймаючи оскаржуване рішення та коригуючи митну вартість товару, який ввозився на митну територію України, відповідач використав наявну у нього інформацію щодо раніше визнаної/визначеної митної вартості, згідно подібних поставок, щодо товару,  на рівні 495 євро за 1 тону + транспортні витрати.
Митниця приймаючи картку відмови в прийнятті митної декларації, вказувала, що за результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень статті 337 Кодексу, встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості (п. З cm. 53 МКУ), а саме: поставка оцінюваної партії товарів здійснена відповідно до посередницького контракту з продавцем Alfasra Ltd. Blindzio str/7-16. Vilnus.Lithuania (Литва) від 18.05.2021 № 18052021. Відповідно до графи 44 ЕМД. декларантом надані наступні документи: зовнішньоекономічний контракт від 18.05.2021 № 18052021 та Специфікація № 1 від 18.05.2021, інвойс від 28.05.2021 №ALF2110, накладна ЦІМ від 31.05.2021 № 0631244, 0631249, 0631260. Копія митної декларації країни відправлення від 31.05.2021, Фітосанітарний сертифікат від 29.05.2021 № EB/LT/175284, EB/LT/175286, EB/LT/175292. Відповідно до частини четвертої cm.54 МКУ митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документами.  Надані до митного контролю документи не містять усіх відомостей, що підтверджують значення складових митної вартості товарів. Відповідно до відомостей електронного інвойсу ЕМД, декларантом заявлено виробника товару - ТОВ «ЗерА» росія. Але, специфікація № 1 від 18.05.2021 та інвойс від 28.05.2021 № ALF2110 не містять зазначені відомості. Відповідно до Специфікації № 1 від 18.05.2021 до контракту від 18.05.2021 року № 18052021, комерційні умови поставки оцінюваної партії товарів- СРТ Дніпро. У інвойсі від 28.05.2021 № ALF2110 заявлені комерційні умови поставки оцінюваної партії товару - СРТ Pyatikhatki. Відповідно до п.2.1 зовнішньоекономічного контракту від 18.05.2021 № 18052021 якісні характеристики, піна, кількість, країна походження конкретної партії Товару зазначається у специфікації. шо є невід ’ємною частиною Контракту. Наданий до митного контролю інвойс від 28.05.2021 № ALF2110 не містить посилання на специфікацію від № 1 від 18.05.2021. Відповідно до п.3.9 зовнішньоекономічного контракту від 18.05.2021 № 18052021 передбачено надання сертифікатів якості та посвідчення якості товару, які декларантом до митного оформлення не надано. Надана 31.05.2021 декларантом декларація країни відправлення містять відомості щодо ціни товару та загальної суми відмінні від відомостей угоди та інвойса. Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 cm. 54 МКУ. використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п.3 cт. 53 МКУ. в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір угоду (контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається: 2) якщо рахунок сплачено. - банківські платіжні документи, шо стосуються оцінюваного товару: 3) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, шо підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; Згідно п.6 cт. 53 МКУ. декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару. Строк подання документів 10 днів. Про відмову від подання додаткових документів або про бажання надати додаткові наявні у Вас документи, прошу повідомити шляхом надіслання електронного повідомлення. Консультація проведена. Декларантом надано лист № б/н про неможливість надати додаткові документи у підтвердження митної вартості в термін, передбачений cm. 52 МКУ. Відповідно до п.4 cm. 5 7 МКУ проведено консультацію з приводу обрання методу визначення митної вартості. Враховуючи виявлені у ході перевірки невідповідності та розбіжності у документах та відомостях, наданих до митного контролю, відсутність підтвердження числових значень складових митної вартості товару та ціни, шо фактично сплачена, про шо зазначено у ході проведення консультацій шляхом направлення електронних повідомлень митниці. У митного органу відсутня інформація щодо митних оформлень ідентичних товарів за ціною угоди. Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку (п.3 ст.60 МКУ)- «Зерно гречки, не піддане ніякій обробні. КРІМ очистки та провіювання: Гречка необрушена насипом, призначена для промислової переробки на рівні 0.495 євро/кг за МД від 17.04.2021 № UA100630/2021/87206. Виробник 000 «ZЕКА». Враховуючи зазначене, до оцінюваної партії товару застосовано другорядний метод визначення митної вартості. Митна вартість складає на рівні 0.495 євро/кг.
Відповідно до ст. 49, ч. 1, ч. 3  ст. 51, ч. 2 ст. 52 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України у митних режимах, відмінних від митного режиму імпорту, здійснюється згідно з положеннями  статей 65,  66  цього Кодексу. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Згідно ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у  частинах п`ятій  і  шостій статті 52  цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Отже, передбачений перелік документів, які подаються разом з митної декларацію, які мають на меті встановити товар та визначити його вартість, вартість страхування, транспортування, упаковки, є вичерпним. У разі, коли декларантом надано повний перелік документів передбачених частиною 2 ст. 53 МК України, та можливо встановити повну, вірну ціну товару, складники, що впливають на формування його вартості, вимагати додаткові документи заборонено.
Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України   рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Згідно з ч. 2-4 ст. 57, ч. 1-2 ст. 58 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що митниця, окрім поданих документів до митної декларації просила позивача надати додаткові підтвердження заявленої митної вартості. ТОВ «Топрак Агро» відмовилось надати додаткові документи, які пояснюють та усувають наявні недоліки у митному оформленні. 
Отже, ТОВ «Топрак Агро» до митного контролю та оформлення заявлено товар «гречиха звичайна не обрушена, не піддана ніякій обробці, крім очистки провіювання, насипом, призначена для промислової переробки згідно ГОСТ 1905 92. Загальна кількість-160,10 тон. Рік урожаю - 2020. ТМ - немає даних. Країна виробництва - RU. Виробник - ТОВ «ЗерА», поставка оцінюваної партії товарів здійснена відповідно до посередницького контракту з продавцем Alfagra Ltd, Blindzio str/7-16.Vilnus.Lithuania (Литовська Республіка) 18.05.2021 року № 18052021. Декларантом заявлено умови поставки СРТ Інкотермс, відповідно до специфікації № 1 від 18.05.2021 до контракту від 18.05.2021 року № 18052021, комерційні умови поставки оцінюваної партії товарів - СРТ Дніпро. Натомість у інвойсі від 28.05.2021 року № ALF2110 заявлені комерційні умови поставки оцінюваної партії товару - СРТ Pyatikhatki. Місце призначення, розвантаження товару має значення.
За умовами поставки CPT Інкотермс 2010  (Фрахт/перевезення оплачені до (…назва місця призначення)  — термін означає, що продавець доставляє товар названому їм перевізнику. Продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Це означає, що покупець бере на себе всі ризики чи втрати ушкодження товару, як і інші витрати після передачі товару перевізнику. Під словом перевізник розуміється будь-яка організація, яка на підставі договору перевезення бере на себе зобов`язання забезпечити самому чи організувати перевезення товару по залізниці, автомобільним, повітряним, морським і внутрішнім водним чи іншим транспортом чи комбінацією цих видів транспорту. 
Звісно, кінцевий пункт призначення товару Дніпро чи П`ятихатки не суттєво впливають на митну вартість товару, проте має значення у вартісному виразі перевезення товару залізничним транспортом до міста Дніпра чи до міста П`ятихатки. Тим більше, що позивач відмовився пояснити митниці розбіжності у пункті призначення товару.
При заповненні електронного інвойсу декларант вніс відомості про те, що виробником товару є ТОВ «ЗерА», росія, однак з поданих ним документів до митного оформлення, в тому числі і інвойсу, такі відомості відсутні. Відправником товару виступає ЗАТ «Арготранса» Литовська Республіка. Наданий до митного контролю інвойс від 28.05.2021 року № ALF2110 не містить посилання на специфікацію від № 1 від 18.05.2021 року.
В експортній декларації вказана сума 253512,00 євро, в інвойсі №ALF2110 від 28.05.2021 року вказана сума 211260,00 євро. Тобто наявна розбіжність у визначені ціни товару.  ТОВ «Топрак Агро» вказує, що від компанії-постачальника 17.06.2021 року було направлено лист з зазначенням: «Уважаемые партнеры! Сообщаем Вам, что стоимость товара, указанная в нашей декларации от 31.05.2021, ошибочна. Действительная стоимость поставляемого Вам товара в количестве 528,15 тонн, составляет 211260,00 евро, согласно инвойса от 28.05.2021 №ALF2110». Проте лист від продавця не спростовує відомостей зазначених в експортній декларації країни відправлення.
Суд звертає увагу на іншу обставину, документального підтвердження оплати витрат по транспортуванню, до митного оформлення не надано. Банківські платіжні документи, що підтверджують оплату транспортно-експедиційних послуг декларантом не надано. Відповідно до п.3.2. договору на транспортно-експедиційне обслуговування №2105-21 від 21.05.2021 року, то оплата здійснюється на розрахунковий рахунок «Експедитора» - 70% передоплата та 30% вартості протягом 3 банківських днів з дати підписання акту прийому-передачі. Платіжні доручення на момент митного оформлення повинні були бути в наявності у позивача, однак не подавались до митного оформлення на підтвердження складових митної вартості товару. Відповідно до ч.2 ст.53 МКУ до митного орган подаються транспорті документи.
Суд вказує, що встановлено обставину, що до митного оформлення не надано документального підтвердження сплати коштів за товар відповідно до заявленої вартості товару. Тобто ціна товару визначається згідно контракту та специфікації, підписаними між продавцем та покупцем, проте сплату такої ціни покупець фактично не може підтвердити. 
Частиною 2 ст.53 МК України передбачено, що платіжні документи на оплату товару, підтверджують митну вартість.
Відповідно до частин 4-5 ст.58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень  частини десятої  цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
ТОВ «Топрак Агро» на підтвердження заявленої митної вартості товару, не надав платіжних документів. 
Також суд звертає увагу на розбіжності у документах, що були подані до митного органу та до суду. У специфікації №18052021 від 18.05.2021 року поданій до митного оформлення ціна вказана 400,00 євро за тону, а в поданій до суду у якості доказу - 329,90 євро за тону. Позивач не пояснює розбіжності, проте вбачається можливість введення суду в оману шляхом подання різних специфікацій у якості доказу. 
Частинами 1, 2, 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у  частині першій статті 58  цього Кодексу. 
Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2)   неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у  главі 9  цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Таким чином, Дніпровська митниця Держмитслужби виносячи рішення про коригування митної вартості та картки відмови у прийнятті митної декларації,  здійснила свої повноваження та правомірно відмовила у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю виключно за наявності виявлених підстав. Виявлено, що позивачем при митному оформленні заявлено неповні та недостовірні відомості про митну вартість товару, у тому числі невірно визначено митну вартість шляхом неподання, неповним поданням документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, відсутні документи на підтвердження відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Наявна плутанина у кінцевому пунктів транспортування товарів, розбіжності у визначенні виробника товару, розбіжності у визначені ціни транспортування к складника митної вартості. Не надано докази оплати за поставлений товар, тобто відсутні обов`язкові платіжні документи. 
На думку суду, позивачем було не вірно проведено розрахунок митної вартості, відповідно до контракту,   не подано до митниці документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Митного кодексу України, не вірно обрано метод визначення митної вартості товару.
При винесенні рішення, суд апеляційної інстанції керується правовими позиціями Верховного Суду, викладеними у постановах від 31.07.2018 року у справі № 803/2011/17, від 31.05.2019 року у справі 804/16553/14, від 07.05.2020 року у справі №400/2922/18. Верховний Суд вказував, що сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Не передбачено повернення судового збору позивачу у разі відмови у задоволенні його позовних вимог. Також не передбачено повернення судових витрат здійснених суб`єктом владних повноважень при задоволенні вимог апеляційної скарги, крім пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.                              
Керуючись ст.ст.   242, 315, 317, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

                                                        п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу Дніпровської митниці –  задовольнити.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 року в справі №160/16746/21 – скасувати.
Прийняти нове рішення.
У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Топрак Агро» до Дніпровської митниці Держмитслужби  про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, визнання протиправною та скасування картки відмови у прийнятті митної декларації – відмовити.
Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення у порядку ст.ст. 328 – 329 КАС України.  
   
Головуючий - суддя                                                                      О.М. Лукманова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова