ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2022 року		Справа № 260/3118/21 пров. № А/857/4357/22	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:
судді-доповідача – Качмара В.Я.,
суддів – Большакової О.О., Затолочного В.С., 
при секретарі судового засідання – Юрченко М.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕСТ-ВУД ЛТД» до Головного управління ДПС у Закарпатській області та Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2021 року (суддя Микуляк П.П., м. Ужгород, повний текст складено 28 грудня 2021 року), -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЕСТ-ВУД ЛТД» (далі – ТОВ) звернулося до суду із позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області (далі – Головне управління) та Державної податкової служби України (далі – ДПС) в якому просило:
визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.04.2021 №2551031/43074023 (далі – Рішення, Комісія, ЄРПН, Реєстр відповідно), якими відмовлено у реєстрації в Реєстрі податкової накладної від 15.03.2021 №9 (далі – ПН);
зобов`язати ДПС зареєструвати в ЄРПН ПН днем її подання на реєстрацію.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2021 року позов задоволено.
Не погодившись із ухваленим рішення, його оскаржив відповідач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.
В доводах апеляційної скарги вказує, що позивачем не надано всі необхідні документи, які засвідчують факт здійснення господарських операцій за податковою накладною, у реєстрації якої було відмовлено. Отже, у Комісії були законні підстави для прийняття рішення про відмову в реєстрації спірної ПН. 
Позивач відзиву на апеляційну скаргу не подав. 
Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, а тому, апеляційний суд, відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС), вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав. 
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що надані позивачем документи, були достатніми для підтвердження інформації, зазначених в ПН, так як містили вичерпну інформацію та в повній мірі підтверджували факт вчинення та розкривали зміст господарських операцій. 
Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи зроблені з правильним застосуванням норм матеріального та дотриманням норм процесуального права з таких міркувань.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що ТОВ з 24.06.2019 перебуває на обліку в контролюючого органу, як платник податків, основним видом економічної діяльності якого є КВЕД 16.10 лісопильне та стругальне виробництво.
10.03.2021 між ТОВ (далі – Експедитор 2) та Товариством з обмеженою відповідальністю «КОСМОС» (далі – Експедитор 1; ТОВ-1 відповідно) укладено Договір транспортного експедирування №ЯІ-10-03-21 у міжміському та міжнародному сполученні (далі - Договір), відповідно до умов якого, позивач зобов`язується здійснити транспортно експедиторське обслуговування (ТЕО) і організацію перевезень у міському і міжнародному сполученні, а також доставку довіреного його експортного, імпортного та транзитного вантажу автомобільним вантажним транспортом в пункт призначення, а Експедитор 1 зобов`язується за плату і за рахунок Замовника оплатити послуги Експедитора 2 засобами Замовника.
Згідно пунктів 4.1 та 4.2 Договору вартість перевезення узгоджується між Експедитором 2 та Експедитором 1 на кожному конкретному перевезенні і обмовляється в заявці на надання транспортних послуг, яке є невід`ємною частиною договору. Винагорода Експедитора 2 входить у вартість перевезення. Оплата за перевезення проводиться Експедитором 1 шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок Експедитора 2 протягом 15 банківських днів після отримання від Експедитора 2 повного пакету документів, що підтверджують факт виконання перевезення.
Актом надання послуг від 15.03.2021 №26 підтверджено надання транспортної послуги у міжнародному сполученні по маршруту: Szekesfehervar (НU) – Чоп (UA); Чоп (UA) – Chaiky (UA) загальною вартістю робіт (послуг) з урахуванням податку на додану вартість 36271,51 грн. (а.с.47).
На виконання умов Договору ТОВ 15.03.2021 складено та подано на реєстрацію в ЄРПН ПН на загальну суму коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку на додану вартість 36271,51 грн.
ПН контролюючим органом було прийнято, проте реєстрацію такої в ЄРПН - зупинено. Вказані обставини підтверджуються квитанцією від 31.03.2021 №9069659824. Так, у зазначеній квитанції вказано, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі – ПК), реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ПН/РК) від 15.03.2021 №9 в ЄРПН зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 49.41 відсутні у таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються) та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції (далі – Критерії). Одночасно запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН (а.с.37).
У зв`язку з цим, ТОВ 05.04.2021 було надіслано в електронному вигляді повідомлення №5 про подання пояснень та копій документів щодо ПН/РК, реєстрацію яких зупинено, до якого долучено: Договір, акт про надання послуг від 15.03.2021 №26 та CMR від 15.03.2021.
За результатами розгляду вказаних документів, 08.04.2021 Комісією прийнято оскаржуване Рішення про відмову в реєстрації ПН в ЄРПН з підстав ненадання платником податку розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків (а.с.53-54).
За приписами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Пунктом 201.1 статті 201 ПК  (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
На виконання вказаних вище норм законодавства позивачем складено та надіслано до контролюючого органу (в електронному вигляді) ПН, для реєстрації в ЄРПН.
Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (пункт 201.16 статті 201 ПК).
Так, на виконання вказаної норми, 11.12.2019 Кабінетом Міністрів України (далі – КМУ) прийнята постанова «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» №1165 (далі – Постанова №1165), якою, зокрема, затверджено «Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі – Порядок №1165).
Відповідно до пункту 1 Порядку №1165 цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Пунктом 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Згідно з приписами пункту 6 Порядку №1165 комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Нормами пункту 7 Порядку №1165 визначено, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної /розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
Пунктом 8 Порядку №1165, передбачено, що платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.
При цьому, пунктами 10-11 Порядку №1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;
2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
Так, у Додатку № 1 до Порядку №1165 визначені Критерії, згідно з якими:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 ПК.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 ПК.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Як встановлено вище реєстрацію ПН зупинено з тих підстав, що платник податку відповідає пункту 1 Критеріїв.
У квитанції запропоновано надати пояснення та/або копії документів, щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.
Пунктом 1 Критеріїв (додаток №3 до Порядку №1165) визначено, відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в ЄРПН, у таблиці даних платника податку на додану вартість як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.
Натомість, надіслана позивачу квитанція містить вимогу щодо надання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
Окремо слід наголосити на тому, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної в обов`язковому порядку зазначається не лише сам критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, а й вказується розрахований показник за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.
У квитанції про зупинення реєстрації ПН даних про розрахунковий показник критерію (їв) ризиковості платника податку не наведений.
Натомість в якості додаткового показника зазначений такий показник, як «D»= 1.0937%, «P»= 0». Однак, такий показник не є прийнятним, оскільки розрахункові величини D та P - є ознаками, відповідно до яких перевіряються подані на реєстрацію податкові накладні саме до початку проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації. Тобто ці величини ні за яких умов не можуть вважатися показниками критеріїв ризиковості платника податку.
Крім того, не зазначено і конкретного переліку документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної.
При цьому, можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання на реєстрацію податкової накладної напряму залежить від чіткого формулювання фіскальним органом позиції про те, під який саме критерій (її) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій підпадає платник податку.
Відповідно до пункту 5 «Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/34216;далі - Порядок №520), перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, не означає, що платник податку повинен подати абсолютно всі, зазначені у ньому документи. Навпаки, зміст цього переліку свідчить на користь того, що враховується специфіка певних господарських операцій. Даний перелік є загальним і повинен дифенціюватися в залежності від того, яка господарська операція покладена в основу виникнення податкових зобов`язань з урахуванням податку на додану вартість.
У постанові від 3 листопада 2021 року у справі № 360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної до реєстрації в ЄРПН прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.
Зі змісту оскаржуваного Рішення видно, що підставою для відмови у реєстрації ПН стало те, що позивачем не подано розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків (банківська виписка не містить обов`язкових реквізитів та не завірена банківською установою).
В ході судового розгляду справи судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивачем було подано на розгляд комісії контролюючого всі необхідні документи, що вказані вище, щодо господарської операції, на підставі яких позивачем сформовано ПН.
Проте таке формулювання не відповідає дійсним обставинам справи, оскільки на підтвердження реальності здійснення господарської операції, позивачем подані пояснення з підтверджуючими первинними документами.
При цьому, суд враховує, що відповідно до пункту 4.2 Договору транспортного експедирування №ЯІ-10-03-21 від 10.03.2021 оплата за перевезення проводиться Експедитором 1 шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок Експедитора 2 протягом 15 банківських днів після отримання від Експедитора 2 повного пакету документів (оригіналу рахунку, належним чином зареєстрованої накладної, оригіналу ТТН або CMR міжнародної товарно-транспортної накладної (за необхідністю), оригіналу акту виконаних робіт), що підтверджують факт виконання перевезення.
Згідно з пунктом 11 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Аналіз наведених правових норм дає підстав для висновку, що рішення Комісії ДПС повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.
З урахуванням вищенаведеного суд констатує, що у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.
Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 22 липня 2019 року, 10 квітня 2020 року у справі № 819/330/18.
З огляду на встановлені обставини підстави для прийняття Комісією Рішення про відмову у реєстрації ПН в ЄРПН відсутні.
Таким чином, у суду першої інстанції були наявні підстави для визнання протиправним та скасування Рішення.
Щодо позовних вимог про зобов`язання ДПС зареєструвати ПН в ЄРПН, то необхідно зазначити наступне.
Відповідно до вимог пунктів 201.1, 201.10 статті 201 ПК обов`язок реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних покладений на платника податків.
За приписами пунктів 19, 20 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» затвердженого постановою КМУ від 29.12.2010 № 1246 (у редакції постанови КМУ від 26.04.2017 № 341; далі – Порядок №1246) податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 
- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);
- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Отже, реєстрація в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС.
Стосовно дискреційних повноважень, суд, за наслідками аналізу вказаних положень, зазначає, що такими є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова «може».
Проте, слід зазначити, що втручанням у дискреційні повноваження суб`єкту владних повноважень може бути прийняття судом рішень не про зобов`язання вчинити дії, а саме прийняття ним рішень за наслідками розгляду документів, що підтверджували реальність господарських операцій на підставі яких було складено ПН замість суб`єкта владних повноважень.
Оскільки в ході судового розгляду справи встановлено те, що обставин, які б унеможливлювали реєстрацію вищезгаданої ПН в ЄРПН відсутні, суд правомірно, з урахуванням вимог Порядку №1246 зобов`язав ДПС зареєструвати спірні ПН в Реєстрі.
Таким чином, оскільки суд дійшов висновку про протиправність Рішення, а подані позивачем пояснення та документи, на думку суду, підтверджують здійснення господарських операцій, за яким складено ПН, ознак порушення вимог законодавства щодо їх складення вони не містять та є достатніми для прийняття рішень про реєстрацію вказаної ПН, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, вимогу позивача про зобов`язання ДПС зареєструвати ПН в ЄРПН також належить задовольнити.
Оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи сторін були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.
Відповідно до статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підсумовуючи, враховуючи наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу, слід залишити без задоволення.                     
Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Закарпатській області залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2021 року – без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС.

Суддя-доповідач	 	В. Я. Качмар 	
судді	 	О. О. Большакова 	
 	 	В. С. Затолочний  	
Повне судове рішення складено 12 травня 2022 року.