ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/20064/20                                                                Головуючий у 1 інстанції - Пащенко К.С.
                                                                                                                   Суддя-доповідач - Василенко Я.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  25 квітня 2022 року                                                                                            м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого                              Василенка Я.М.,
суддів                                        Ганечко О.М., Кузьменка В.В.,
                                                            
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (правонаступник Головного управління Державної податкової служби у м. Києві) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.11.2021 у справі за адміністративним позовом приватного акціонерного товариства «Артемзварювання» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -                                                                                                                                       
                                                                     В С Т А Н О В И В:
ПрАТ «Артемзварювання» звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому просило: 
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 13.05.2020 №     0507820409.
Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва  від 26.11.2021 позов задоволено.
Не погоджуючись з вказаним рішенням Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (правонаступник Головного управління Державної податкової служби у м. Києві) звернулося із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
З метою повного та всебічного встановлення обставин справи, колегією суддів ухвалено рішення про продовження апеляційного розгляду даної справи на розумний строк.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що ПрАТ «Завод «Артемзварювання» уклало договір №15-18 від 20.03.2018 на виготовлення комплектуючих для виробу Р-360 «Нептун» з давальницької сировини з державною акціонерною холдинговою компанією «АРТЕМ».
За твердженням позивача 29.11.2019 планувалося часткове відвантаження продукції, а тому був попередньо складений акт виконаних робіт та виписана податкова накладна №    190 від 29.11.2019. 
У зв`язку з надходженням давальницької сировини 29.11.2019 не в повному обсязі відвантаження було перенесено, з огляду на що складено наступні видаткові накладні: 
- видаткова накладна (у переробку) №    589 від 27.11.2019;
- видаткова накладна (у переробку) №    591 від 27.11.2019;
- видаткова накладна (у переробку) №    593 від 27.11.2019;
- видаткова накладна (у переробку) №    609 від 28.11.2019;
- видаткова накладна (у переробку) №    633 від 11.12.2019;
- видаткова накладна (у переробку) №    660 від 19.12.2019.
Отже, передача готової продукції до ДАХК «Артем» 29.11.2019 не здійснювалася та акт виконаних робіт не був підписаний. Кошти на банківські рахунки позивача 29.11.2019 не надходили, що підтверджується банківськими виписками. 
Разом з тим, 16.12.2019 приватним акціонерним товариством «Артемзварювання» здійснено реєстрацію податкової накладної №    190 від 29.11.2019 на суму 2    489    390, 39 грн., в т.ч. ПДВ 497    878, 08 грн. без факту здійснення господарської операції.
Виявивши помилковість реєстрації податкової накладної №    190 від 29.11.2019 приватним акціонерним товариством «Артемзварювання» складено та зареєстровано розрахунок коригування №    1 від 16.12.2019 до податкової накладної №    190 від 29.11.2019.
Фактично продукцію було відвантажено 19.12.2019, а відтак підписано акт виконаних робіт №    319 від 19.12.2019, складено та зареєстровано нову податкову накладну від 19.12.2019 №    245 на суму 3    229    399, 28 грн., в т.ч. ПДВ 538    233, 21 грн.
Водночас, актом про результати камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних №    9844/26-15-04-09-20/22860631 від 24.04.2020 встановлено порушення ПрАТ «Артемзварювання» граничних строків реєстрації податкової накладної №    190 від 29.11.2019 на суму ПДВ 497 878, 08 грн. на 1 день, у зв`язку з чим визначено суму штрафу 49 787, 81 грн. (10 %). 
На підставі акта №    9844/26-15-04-09-20/22860631 від 24.04.2020 Головним управління ДПС у м.    Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 13.05.2020 №    0507820409 про нарахування штрафних санкцій у розмірі 49 787, 81 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених п. 201.10 ст. 201 та згідно з п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України.
Позивач звернувся з запереченням до Державної податкової служби України щодо акту камеральної перевірки та податкового повідомлення-рішення, однак рішенням про результати розгляду скарги від 21.07.2020 №    23350/6/99-00-06-02-05-06 у задоволенні скарги відмовлено, а оскаржувані акт перевірки та податкове повідомлення-рішення залишено без змін.
Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом. 
Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 13.05.2020 №  0507820409 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки штрафні санкції відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, можуть застосовуватися лише в разі, якщо платник податків - продавець товарів/послуг зобов`язаний скласти та зареєструвати податкову накладну в зв`язку з настанням однієї з подій: постачання товарів/послуг або надходження коштів від покупця як авансу. В той же час, судом першої інстанції встановлено, що податкова накладна №  190 від 29.11.2019 на суму ПДВ 497 878, 08 грн. була виписана помилково. При цьому, в подальшому ПрАТ «Артемзварювання» складено та зареєстровано розрахунок коригування №    1 від 16.12.2019 до податкової накладної №    190 від 29.11.2019, яким фактично анульовано помилково (зайво) складену податкову накладну. За таких обставин, позивачем не допущено порушення вимог податкового законодавства.
Апелянт у своїй скарзі зазначає, що судом першої інстанції було неповно та неналежним чином досліджено обставини справи, що призвело до неправомірного застосування норм матеріального права, та вказано, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийняте відповідно до норм законодавства, яке регулює спірні правовідносини.
Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються    Податковим кодексом України    (в редакції на час виникнення спірних правовідносин).
Згідно з п. п. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Відповідно до п.п.    16.1.3    п.    16.1    ст. 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність.
Згідно з п.    120-1.1    ст.    120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей    192 та 201 цього    Кодексу    покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом    201.16 статті    201    цього    Кодексу    штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту    201.16    статті    201    цього    Кодексу.
У разі реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної до початку проведення перевірки, предметом якої є дотримання вимог цього    Кодексу    щодо своєчасності реєстрації таких документів в Єдиному реєстрі податкових накладних, штрафні санкції, передбачені пунктом 120-1.2 цієї статті, не застосовуються.
Пунктом 201.1 ст.201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з підпунктом «б» пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України дата складання податкової накладної належить до обов`язкових реквізитів податкової накладної.
Згідно з п. 201.7 ст.201 Податкового кодексу України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
Відповідно до п.    201.10    статті    201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього    Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: 
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Згідно з п. 12-15 Порядку №    1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: 
- відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
- чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
- реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
- дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
- наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
- наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
- наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
- факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
- наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
- дотримання вимог    Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
В Порядку не міститься визначення поняття «реєстрація податкової накладної». Натомість, за визначенням підпункту    14.1.60    пункту    14.1    статті    14 ПК    ЄРПН - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.
Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 03.04.2020 у справі №160/5380/19. 
При цьому, встановлена нормою пункту    120-1.1    статті    120-1 Податкового кодексу України   відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого    статтею 201 цього Кодексу    для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 10.06.2019 у справі № 802/1825/16-а та від 12.07.2019 у справі № 0940/1600/18.
Як було встановлено судом першої інстанції, ПрАТ «Артемзварювання» складено податкову накладну №    190 від 29.11.2019 на суму 2    489    390, 39 грн. в т.ч. ПДВ 497    878, 08 грн., що була зареєстрована в ЄРПН 16.12.2019 відповідно до квитанції №    1 (документ №    9303026275).
З наданих позивачем первинних документів вбачається, що операції з постачання товарів/послуг, а також надходження коштів на поточний рахунок як попередньої оплати (авансу) не відбулося, а відтак правові підстави, визначені п. 201.7 ст. 201 Податкового кодексу України, для складення податкової накладної №    190 від 29.11.2019 були відсутні, що свідчить про помилковість складення такої накладної.
Наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №    1307 затверджено форму податкової накладної та Порядок заповнення податкової накладної (далі - Порядок №1307).
Відповідно до пункту 21 Порядку №1307 у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.
Розрахунок коригування складається особами, визначеними відповідно до пункту 1 цього Порядку.
Порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку, передбаченому для податкових накладних, крім випадків, передбачених цим Порядком.
У розрахунку коригування вказуються дата та номер податкової накладної, до якої вносяться зміни. У клітинках номера податкової накладної, що не заповнюються, нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються.
У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані.
Не допускається виправлення даних щодо дати складання податкової накладної та її порядкового номера.
У разі допущення помилки в реквізитах заголовної частини податкової накладної, зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка не заважає ідентифікувати здійснену операцію, постачальник (продавець) на дату виявлення такої помилки складає розрахунок коригування до податкової накладної, у якому всі правильно заповнені реквізити податкової накладної повторюються, а реквізит, у якому допущено помилку, заповнюється без помилок (пункт 22 Порядку №    1307).
Наказом Міністерства фінансів України 17.09.2018 №    763 «Про внесення змін до наказу Міністерства фінансів України від 31 грудня 2015 року №    1307», серед іншого, доповнено Порядок заповнення податкової накладної пунктом 24 «У разі реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних двох і більше податкових накладних, складених на одну операцію з постачання товарів/послуг, постачальник (продавець) складає розрахунок(ки) коригування до податкової(их) накладної(их), зайво складеної(их) на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна, у такому порядку: 
- у верхній лівій частині розрахунку коригування у графі «Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причин» зазначається тип причини 20, при цьому позначка «х» не проставляється; 
- у заголовній частині розрахунку коригування у полі «до податкової накладної» зазначаються дата і номер податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна; 
- в інформаційному полі «Інформаційні дані щодо складеної та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної» розрахунку коригування зазначаються дані щодо податкової накладної, правильно складеної та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних; 
- в інформаційному полі «Інформаційні дані щодо складеного та зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна» розрахунку коригування зазначаються дані щодо розрахунку коригування, складеного до зайво складеної податкової накладної, яка зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зазначене поле не заповнюється, якщо такий розрахунок коригування не складався.
У разі складання розрахунку коригування з типом причини 20 до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна, до якої раніше не складався розрахунок коригування, такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем), який був зазначений у податковій накладній, що коригується, крім випадків, передбачених цим Порядком.
У разі складання розрахунку коригування з типом причини 20 до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна, до якої раніше було складено розрахунок коригування, такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем) з урахуванням таких особливостей: 
- в інформаційному полі «Інформаційні дані щодо складеного та зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна» такого розрахунку коригування зазначаються дані щодо складеного та зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна;  
- графи з 1 по 15 розділу Б такого розрахунку коригування та рядки розділу А не заповнюються.
Розрахунок коригування, особливості складання якого визначені у цьому пункті, складається окремо до кожної податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна, у тому числі до податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю)».
У відповідності до зазначених вимог, ПрАТ «Артемзварювання» складено та зареєстровано розрахунок коригування №    1 від 16.12.2019 до податкової накладної №    190 від 29.11.2019, яким фактично анульовано помилково (зайво) складену податкову накладну.
При цьому, як вірно було встановлено судом першої інстанції, складений позивачем розрахунок коригування №    1 від 16.12.2019 відповідає порядку складення розрахунку коригування щодо помилково складених податкових накладних, опублікованому у листі ДФС від 27.11.2018 №36942/7/99-99-15-03-02-17 та узгоджується з нормами Порядку № 1307.
Таким чином, у межах спірних правовідносин позивач самостійно виявив та виправив допущену помилку до її виявлення податковим органом, а тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивач за помилково складену податкову накладну не повинен нести відповідальність на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.
Також, колегією суддів при вирішенні даного спору враховується    правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 26.06.2018 у справі №813/4556/16, де вказано зокрема, що помилкове виписування податкової накладної не тягне за собою жодних наслідків, які передбачені пунктом    120-1.1   статті   120-1 Податкового кодексу України.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Апелянтом жодним чином не спростовано мотиви, якими керувався суд першої інстанції, та не навів підстав за яких вищевикладені висновки Верховного Суду не підлягають врахуванню в межах спірних правовідносин.
Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку про безпідставність доводів контролюючого органу щодо правомірності застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної, що свідчить про неправомірність податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 13.05.2020 №   0507820409 та обґрунтоване скасування такого судом першої інстанції.
Надаючи оцінку всім доводам учасників справи, судова колегія також враховує рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…»..
Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. 
Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.
Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (правонаступник Головного управління Державної податкової служби у м. Києві) залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.11.2021 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий:                                                                                Василенко Я.М.
                                                                               
Судді:                                                                                          Ганечко О.М.

                                                                                                    Кузьменко В.В.