Справа № 308/17197/21

ПОСТАНОВА
 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.06.2022                 м. Ужгород

       Суддя Закарпатського апеляційного суду Бисага Т.Ю., за участі представника Закарпатської митниці - Селеш О.Я., розглянувши  у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника Кондратенко Дениса Володимировича в інтересах ОСОБА_1 на постанову Ужгородського  міськрайонного суду Закарпатської області від 17 березня 2022 року,

                                        В С Т А Н О В И В:

Постановою Ужгородського  міськрайонного суду Закарпатської області від 17 березня 2022 року  ОСОБА_1 визнано винним в порушенні митних правил за ч.1 ст. 483 МК України.

Провадження по справі про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 483 МК України - закрито на підставі ч.3 ст.467 МК України, п.7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку для накладення адміністративного стягнення.

Вилучені предмети: 

-  телефони марки «Xiaomi» 0248 МІ9Т в кількості 13 шт.,  «Xiaomi»Redmi Note 7 Pro в кількості 4 шт, «Xiaomi» Мі9Lite в кількості 1 шт, «Xiaomi» Мі9Se в кількості 9 шт, «Xiaomi» Black Shark в кількості 1 шт, «Xiaomi» Redmi Note 8 Pro - в кількості 51 шт., «Xiaomi» Redmi Note 8 - в кількості 178 шт. - конфіскувати в дохід держави.

- транспортний засіб марки «Volkswagen LT 28», р.н. НОМЕР_1 , VIN код НОМЕР_2 , двигун НОМЕР_3 , 2001 р.в. - повернути власнику ОСОБА_1 , або його уповноваженому представнику.
       
Відповідно до постанови та протоколу про порушення митних правил, - 09.01.2020 року о 11 год. 39 хв. в пункт пропуску митного поста «Вилок» Закарпатської митниці Держмитслужби в напрямку "в`їзд в Україну» по смузі руху «зелений коридор» заїхав транспортний засіб марки «Volkswagen LT 28», р.н. НОМЕР_1 , під керуванням громадянина України ОСОБА_1 . 

Після проходження паспортного контролю до митного оформлення громадянином ОСОБА_1 було подано паспорт, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та талон про проходження по зеленому коридору.

Як форму проходження митного контролю гр. України ОСОБА_1 обрав порядок проходження митного контролю по смузі руху "зелений коридор".

Відповідно до ч. 4 ст. 366 МК України громадянин самостійно обирає відповідний канал ("зелений коридор" або "червоний коридор") для проходження митного контролю за двоканальною системою.
Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України обрання "зеленого коридору" вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Згідно з ч. 6 даної статті громадяни, які проходять (проїжджають) через "зелений коридор", звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Пункт пропуску «Вилок» обладнаний інформаційними стендами про митні правила та відомості для громадян, необхідні для визначення ними можливості проходження митного контролю за спрощеним порядком («зеленим коридором») або з обов`язковим письмовим декларуванням («червоним коридором»). Коридори мають відповідне позначення.

Відповідно ч. 1 ст. 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. 

Згідно п. 2 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої ПКМУ від 21.05.2012 року № 451 - митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється виключно митними органами відповідно до законодавства, вибірково, у формах та обсязі, що визначені на підставі результатів системи управління ризиками.

Відповідно до п. 7 ПКМУ «Про затвердження вичерпного переліку підстав, за наявності яких може проводитись огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення митними органами України» від 23.05.2012 №467, на підставі наявності ознак облаштування товарів, транспортних засобів комерційного призначення спеціально виготовленими сховищами (тайниками) або використання інших засобів чи способів, що утруднюють виявлення товарів - проводиться митний огляд.

Керуючись пунктом 6 Типової Технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №451, на підставі результатів аналізу та оцінки ризиків, транспортний засіб марки «Volkswagen LT 28» р.н. НОМЕР_1 було виведено з загального потоку та переведено на смугу руху «червоний коридор» для проведення митного огляду.

 
В ході митного контролю зазначеного транспортного засобу було виявлено не заявлені при усному опитуванні та приховані від митного контролю мобільні телефони торгової марки «Xiaomi» різних моделей загальною кількістю 257 шт., які знаходились:

- в багажному відсіку автомобіля за декоративними обшивками - по 89 мобільних телефонів під кожною. Доступ до прихованого став можливим після демонтажу двох декоративних обшивок вантажного відсіку, які кріпились за допомогою восьми шурупів кожна;

- під передніми сидіннями пасажира в ніші для інструменту - 51 мобільний телефон. Доступ до прихованого став можливим після демонтажу сидіння пасажира;

- під сидінням водія - 13 мобільних телефонів. Доступ до приховано став можливим після зняття панелі запобіжників, яка кріпилась за допомогою чотирьох шурупів; 

- між перегородкою вантажного відсіку та сидіннями салону автомобіля - 15 мобільних телефонів, які були приховані під поліетиленовими кульками та пластиковими пляшками. 

В своєму поясненні громадянин України ОСОБА_1 вказав, що він особисто приховав мобільні телефони у транспортному засобі з метою їх переміщення на митну територію України за грошову винагороду.
Зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) ч. 1 статтею 483 Митного кодексу України - як дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання органу доходів і зборів документів, що містять неправдиві відомості щодо вартості товару. 
Не погоджуючись з даною постановою, Кондратенко Д.В. , який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення про закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 483 МК України.
Від захисника ОСОБА_1 - Кондратенко Д.В. надійшла заява про відкладення розгляду справи. 
Апеляційний суд бере до уваги те, що справа, яка переглядається, перебуває у провадженні суду тривалий час - з 11.02.2020 року. Всі можливі процесуальні заходи за такий час були здійснені. На момент прийняття рішення судом першої інстанції вже сплив дворічний строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ч.3 ст. 467 МК України. 

Вказане применшує значення самих принципів, зазначених в ст.1 КУпАП, ст. 8 МК України. 

При цьому, суд звертає увагу на те, що неявка особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його захисника Кондратенко Д.В., відповідно до ст. 294 КУпАП, не перешкоджає розгляду справи. 

У цьому контексті суд апеляційної інстанції враховує практику Європейського Суду з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України», у якому зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан судового провадження. Отже, будь-яких підстав, що унеможливлюють проведення судового розгляду за відсутності апелянта чи його представника, апеляційний суд не вбачає.

       Заслухавши пояснення представника Закарпатської митниці Селеш О.Я., вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що така не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. 
У відповідності до ст. ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до вимог ст.489 МК України, при розгляді справи про порушення митних правил суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Дані вимоги закону судом першої інстанції були виконані в повному обсязі.
Висновки суду щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні порушення митних правил за обставин, викладених у постанові, відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами, які були досліджені в суді першої інстанції та є обґрунтованими.
Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, - провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно ст. 487 МК України провадження у справі про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.
Частиною 1 ст. 467 МК України передбачено, що якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.
Відповідно до ч.3 ст. 467 МК України, - у разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях правопорушника ознак порушення митних правил, адміністративні стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через три місяці з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження, але не пізніше ніж через два роки з дня вчинення правопорушення.
Тому, на переконання апеляційного суду, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст. 483 МК України, 9 січня 2020 року. 
На момент прийняття рішення в суді першої інстанції закінчився передбачений ч.3 ст. 467 МК України  дворічний строк, а відтак провадження у справі підлягало закриттю з цих підстав.
Таким чином, суд першої інстанції відповідно до вимог п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП вірно зазначив, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.
Неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права, які б були підставою для скасування постанови судді, апеляційним переглядом не встановлено.
Апеляційний суд не вбачає підстав для зміни або скасування оскаржуваної постанови суду першої інстанції.
За таких обставин, враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 березня 2022 року залишити без змін.
       Керуючись ст. 527-530 МК України, ст. 294 КУпАП, апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Кондратенко Дениса Володимировича в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

       Постанову судді Ужгородського  міськрайонного суду Закарпатської області від 17 березня 2022 року щодо ОСОБА_1 залишити без змін. 

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає. 

Суддя Т.Ю. Бисага